ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 22 de fevereiro de 2012
relativa ao auxílio estatal n.o SA.29608 (C37/10) concedido pela Hungria para a recapitalização do FHB Jelzálogbank Nyrt
[notificada com o número C(2012) 1021]
(Apenas faz fé o texto em língua inglesa)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2014/296/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações nos termos daquelas disposições (1), e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Em 25 de março de 2009, a Hungria concedeu ao FHB Jelzálogbank Nyrt (a seguir «FHB» ou o «Banco») um empréstimo estatal intercalar de 120 mil milhões de forints húngaros (HUF) (cerca de 410 (2) milhões de EUR) ao abrigo do regime húngaro de liquidez para os bancos que tinha sido aprovada pela Comissão em 14 de janeiro de 2010 (3). Em 31 de março de 2009, as autoridades húngaras recapitalizaram o FHB no montante de 30 mil milhões de HUF (cerca de 100 milhões de EUR) sob a forma de ações preferenciais especiais de nova emissão com direito a dividendos, mais uma ação com direito de voto, no âmbito do regime de garantia e recapitalização aprovado pela Comissão (4).
(2)
Por cartas de 3 de abril, 13 de maio, 14 de julho e 11 de setembro de 2009, a Comissão solicitou às autoridades húngaras informações relativas às condições da recapitalização. As autoridades húngaras responderam por cartas de 24 de abril, 2 de junho, 12 de agosto e 9 de outubro de 2009.
(3)
Devido a dúvidas quanto à solidez do Banco no momento da recapitalização, a Comissão solicitou à Hungria, em 19 de outubro de 2009, que apresentasse um plano de reestruturação para o FHB em conformidade com a Comunicação da Comissão sobre o regresso à viabilidade e avaliação, em conformidade com as regras em matéria de auxílios estatais, das medidas de reestruturação tomadas no setor financeiro no contexto da atual crise (5) (a seguir «Comunicação sobre a reestruturação»). A Hungria forneceu informações adicionais em 12 e 19 de novembro de 2009 e um projeto de plano de reestruturação em 26 de janeiro de 2010.
(4)
Em 19 de fevereiro de 2010, o FHB reembolsou ao Estado o montante integral da recapitalização.
(5)
Por cartas de 24 e 25 de março de 2010, a Hungria apresentou informações complementares à Comissão. O FHB realizou uma assembleia-geral de acionistas em 21 de abril de 2010, na qual foi tomada uma decisão sobre o pagamento de uma remuneração ao Estado no que se refere à recapitalização, na sequência da qual a Comissão solicitou informações por carta de 22 de abril de 2010.
(6)
A Comissão solicitou informações complementares por cartas de 2 de junho e de 1 de outubro de 2010. As autoridades húngaras apresentaram informações complementares por carta de 11 de junho de 2010.
(7)
Em 15 de junho de 2010, a Hungria apresentou um plano de reestruturação atualizado, que foi complementado por novos dados essenciais transmitidos em 30 de setembro de 2010.
(8)
As autoridades húngaras transmitiram informações complementares por cartas de 18 de junho, 28 de julho e 5 de outubro de 2010, tendo informado a Comissão, por carta de 29 de outubro de 2010, de que o FHB havia pago uma remuneração no que se refere à recapitalização.
(9)
Em 16 de dezembro de 2010, a Comissão decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (a seguir o «Tratado») em relação às medidas de auxílio a favor do FHB. Subsequentemente, as autoridades húngaras solicitaram à Comissão a alteração da decisão, visto que algumas partes da mesma estavam incorretas e não atualizadas. A decisão da Comissão foi, por conseguinte, substituída por uma nova decisão de 24 de janeiro de 2011 (6), a seguir designada «decisão de início do procedimento»). Por carta de 24 de janeiro de 2011, a Comissão informou as autoridades húngaras da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado relativamente à medida de auxílio. A decisão de início do procedimento da Comissão foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia em 18 de junho de 2011. A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre a medida.
(10)
Por carta de 2 de março de 2011, as autoridades húngaras apresentaram as suas observações sobre a decisão de início do procedimento da Comissão de 24 de janeiro de 2011, que lançava um procedimento formal de investigação relativamente ao auxílio concedido ao FHB. Estas observações foram completadas por comentários enviados pelo FHB por carta de 11 de julho de 2011.
(11)
Por carta de 18 de julho de 2011, um terceiro (a Magyar jelzálogbank egyesület - associação de bancos húngaros de crédito hipotecário) apresentou as suas observações sobre a decisão de início do procedimento da Comissão.
(12)
Por carta de 3 de outubro de 2011, as autoridades húngaras apresentaram uma nova atualização do plano de reestruturação e informações adicionais relativas ao reembolso da recapitalização ao Estado húngaro.
(13)
Em 15 de dezembro de 2011, foi assinado um novo acordo entre o FHB e o Estado húngaro, nos termos do qual o Banco se comprometeu a pagar ao Estado a remuneração inicialmente acordada no acordo de recapitalização.
II. DESCRIÇÃO DO BENEFICIÁRIO
1.1. O BENEFICIÁRIO
(14)
O FHB foi criado pelo Estado em 1997. O Estado vendeu gradualmente a sua participação no FHB. Em 2003, o FHB estava cotado na bolsa de valores de Budapeste e em agosto de 2007 o Estado reduziu a sua participação maioritária no Banco para pouco mais de 4 %.
(15)
O FHB foi inicialmente criado como um banco de crédito hipotecário, a fim de promover a utilização de obrigações hipotecárias. Estava sujeito a regras estritas em matéria de limitação das suas atividades, de garantias e de supervisão específica, a fim de garantir a máxima segurança das obrigações hipotecárias. Inicialmente, o FHB estava apenas autorizado a conceder empréstimos hipotecários a longo prazo e garantias em relação a empréstimos hipotecários e a concluir certos tipos de transações de produtos derivados, a fim de cobrir a sua própria posição decorrente das suas atividades de concessão de crédito hipotecário. As obrigações hipotecárias foram a principal fonte de financiamento da sua atividade de concessão de empréstimos. O Banco refinanciou também empréstimos hipotecários concedidos por outros bancos.
(16)
Em 2006, o FHB introduziu um novo plano estratégico para expandir a sua atividade bancária e rede de agências, com o objetivo de alargar a sua base de financiamento e operacional entrando no mercado a retalho através do FHB Commercial Bank. Ao longo do tempo, o FHB começou a vender vários produtos de crédito destinados a particulares e às empresas e a oferecer serviços de gestão de contas, angariação de depósitos e cartões, alargando assim a gama de produtos no passivo do seu balanço.
(17)
O FHB é um grupo constituído por uma empresa-mãe, o FHB Mortgage Bank Co. Plc, e filiais a 100 %: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd e FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Exerce atividades principalmente no mercado das obrigações hipotecárias, em que detém uma quota de 23 % (2009), ocupando a segunda posição no mercado húngaro (depois do OTP Bank com uma quota de 74 %). No mercado do crédito hipotecário destinado a particulares, o FHB tem uma quota de mercado de 4,6 % e no mercado dos depósitos de particulares de 0,6 %.
(18)
Quando o Banco foi recapitalizado em março de 2009, o seu balanço total ascendia a 746,2 mil milhões de HUF. Na mesma data, o rácio de adequação dos fundos próprios (a seguir designado «RAFP») do Banco elevava-se a 10,5 %. A injeção de capital por parte do Estado aumentou o RAFP do FHB para 16,1 % no final de 2009 (calculado nos termos das regras de contabilidade húngaras).
1.2. CONTEXTO
(19)
A Hungria é um dos Estados-Membros mais afetados pela crise financeira. Anos de excessos de despesas públicas e de uma forte expansão da construção e do consumo baseada no crédito deram origem a graves desequilíbrios na economia, mesmo antes da crise. A prevalência de empréstimos às famílias expressos em euros e francos suíços, bem como o contínuo recurso ao financiamento externo tornaram o país e o seu setor bancário particularmente vulneráveis às flutuações do valor do forint húngaro, que enfraqueceu significativamente durante a crise.
(20)
A crise financeira afetou de tal forma a Hungria que o Fundo Monetário Internacional (a seguir «FMI»), a União Europeia (a seguir «UE») e o Banco Mundial tiveram de conceder empréstimos de emergência à Hungria em novembro de 2008, a fim de apaziguar as tensões dos mercados financeiros do país.
(21)
Como resposta à grave perturbação da economia húngara causada pela crise, o Governo húngaro introduziu várias medidas destinadas a apoiar o setor financeiro que foram financiadas em conjunto através de um pacote do FMI/UE/Banco Mundial. As medidas incluíam um regime de apoio à liquidez e um regime de garantia e recapitalização.
(22)
O regime de apoio à liquidez (a seguir designado «regime de liquidez»), estabelecido na Lei húngara relativa às finanças públicas proporciona liquidez sob a forma de empréstimos a instituições financeiras. Foi aprovado pela Comissão em 14 de janeiro de 2009 (7) e, em seguida, prorrogado várias vezes, mais recentemente, até 31 de dezembro de 2011 (8).
(23)
Por decisão de 12 de fevereiro de 2009 (9), a Comissão aprovou o regime húngaro de garantia e recapitalização. No âmbito deste regime, o Estado húngaro pode subscrever ações preferenciais, que são consideradas fundos próprios de base (Tier 1) dos bancos. O vetor recapitalização do regime foi prorrogado várias vezes, a última das quais até 31 de dezembro de 2011.
(24)
Ao abrigo do regime de garantia e recapitalização, se uma recapitalização exceder 2 % dos ativos de um banco ponderados pelo risco (a seguir «APR»), as autoridades húngaras devem informar previamente a Comissão e fornecer uma apreciação pormenorizada sobre as razões pelas quais consideram que tal banco deve continuar a ser considerado uma instituição estruturalmente sólida. Se a Comissão não aceitar a classificação do banco como estruturalmente sólido, a recapitalização pode, apesar disso, ser realizada mas a remuneração deve ser aumentada, a fim de refletir o risco mais elevado e, no prazo de seis meses a contar da recapitalização, deve ser apresentado um plano de reestruturação à Comissão.
Razões para as dificuldades do FHB
(25)
A Hungria foi gravemente afetada pela crise financeira que, a par de outros problemas internos no setor bancário húngaro, agravou a situação desse setor.
(26)
O FHB necessitava de apoio estatal, porque, ao contrário de muitos outros bancos húngaros, não possuía uma empresa-mãe na área do euro e, portanto, não podia obter financiamento a baixo custo junto do Banco Central Europeu (a seguir «BCE»). Os mecanismos do BCE, incluindo os mecanismos de reporte, passaram a estar disponíveis na área do euro a partir do outono de 2008. O Banco Nacional da Hungria criou um mecanismo no início de 2010, que apenas aumentou o acesso ao financiamento em forints húngaros e não ao financiamento em euros, o que de acordo com o FHB era fundamental durante o período mais difícil da crise (10).
(27)
De acordo com as autoridades húngaras, a recapitalização do FHB era necessária para garantir a solvabilidade do Banco e para combater as dificuldades de liquidez com que todo o setor bancário na Hungria se confrontava.
III. DESCRIÇÃO DAS MEDIDAS DE AUXÍLIO
(28)
As medidas de auxílio concedidas pela Hungria ao FHB, descritas na decisão de início do procedimento da Comissão de 24 de janeiro de 2011, consistiam em:
-
Um empréstimo estatal intercalar ao abrigo do regime de liquidez de 120 mil milhões de HUF (cerca de 410 milhões de EUR) concedido em 25 de março de 2009, com vencimento em 11 de novembro de 2012;
-
Uma recapitalização de 30 mil milhões de HUF (cerca de 100 milhões de EUR), sob a forma de ações preferenciais especiais de nova emissão com direito a dividendos, mais uma ação com direito de voto, concedida em 31 de março de 2009, no âmbito do regime de garantia e recapitalização.
(29)
Um acordo de recapitalização entre a Hungria e o FHB estabeleceu em 10,49 % a percentagem para o cálculo da taxa de remuneração do Estado no que se refere às ações, o que está em consonância com a taxa de remuneração para os bancos estruturalmente sólidos fixada no regime de garantia e recapitalização, a pagar sob a forma de dividendos. A recapitalização foi de 9 % dos APR do FHB, o que é superior ao limiar de 2 % definido no regime de garantia e recapitalização a partir do qual as instituições beneficiárias podem ser consideradas estruturalmente sólidas. Uma vez que a medida não foi notificada à Comissão antes da sua aplicação, a Comissão não teve oportunidade de verificar se o Banco devia ter sido considerado estruturalmente sólido ao abrigo do regime de garantia e recapitalização. Quando o beneficiário não é considerado sólido ao abrigo do regime de garantia e recapitalização, é necessário um plano de reestruturação e a taxa de remuneração deve refletir o facto de o Banco não ser estruturalmente sólido, e ser mais elevada do que a taxa de remuneração de bancos estruturalmente sólidos.
(30)
Apesar das suas dificuldades, o Banco conseguiu fazer face à situação durante esse período: tinha uma forte posição em termos de fundos próprios (RAFP de 10,5 % em março de 2009) e a agência Moody's Investors Service (a seguir «Moody's») deu-lhe uma notação de Baa3, que está ainda na categoria de investimento. Em fevereiro de 2010, menos de nove meses após a recapitalização, o Banco readquiriu as ações preferenciais especiais com direito a dividendos detidas pelo Estado.
(31)
O Banco decidiu reembolsar a recapitalização com base numa revisão do RAFP consolidado corrente e previsto, considerando as previsões macroeconómicas utilizadas no seu planeamento de 2010 e as informações relativas a volumes, saldos e riscos provenientes do plano financeiro de 2010. A análise concluiu que, apesar da crise financeira mundial, a situação do Banco até ao final do ano foi notavelmente melhor do que o esperado no momento da celebração, com o Estado húngaro, do acordo sobre a recapitalização do Banco no início de 2009.
(32)
O FHB reembolsou a recapitalização ao Estado e não lhe pagou qualquer remuneração, ou seja, cometeu uma infração ao acordo de recapitalização (11). No entanto, o Banco considerou que as ações preferenciais especiais com direito a dividendos detidas pelo Estado não implicavam, automaticamente, um direito ao pagamento de dividendos e que o facto de serem preferenciais significava apenas que o Banco tinha de pagar os dividendos estabelecidos ao Estado antes de pagar dividendos sobre ações ordinárias. Dado que os acionistas ordinários não receberam quaisquer dividendos no período durante o qual o Estado deteve as ações preferenciais especiais com direito a dividendos, não existia, na opinião do Banco, qualquer obrigação de pagar dividendos preferenciais. Além disso, o FHB argumentou que, de qualquer modo, o Estado não estava na posse das ações preferenciais especiais com direito a dividendos quando foram declarados os dividendos para o ano de 2009, dado que a recompra de ações tinha ocorrido anteriormente.
(33)
O FHB informou a Comissão de que tinha participado no exercício de testes de resistência de 2010, realizado a nível da UE e coordenado pelo Comité das Autoridades Europeias de Supervisão Bancária, em cooperação com o BCE e a autoridade húngara de supervisão financeira. O teste de resistência foi centrado na adequação dos fundos próprios, não tendo os riscos de liquidez sido diretamente sujeitos a tal teste. Os resultados do teste, com base nos dados consolidados do final do exercício de 2009, sugeriam, para o FHB, um amortecedor de [mais de 50] (12) milhões de EUR de fundos próprios de base (Tier 1) face ao limiar de 6 % do rácio de adequação dos fundos próprios para o FHB.
(34)
Pela Lei CX de 2010 relativa à alteração de determinados atos referentes à economia e finanças (a seguir designada «Lei CX de 2010»), que entrou em vigor em 21 de agosto de 2010, a Hungria alterou a Lei CIV de 2008 sobre a estabilidade do sistema de intermediação financeira (a seguir designada «Lei de estabilização»). A Lei CX de 2010 criou, com efeitos retroativos, um direito legal que permitia ao Estado húngaro exigir uma remuneração ao FHB relativamente à recapitalização, embora o Estado húngaro não fosse já um acionista aquando da reunião de acionistas em que foi tomada uma decisão sobre o pagamento de dividendos.
(35)
Em 28 de outubro de 2010, o Estado húngaro e o FHB assinaram um acordo nos termos do qual o FHB devia pagar uma remuneração de 890 milhões de HUF ao Estado húngaro relativamente à recapitalização, acrescida de juros de mora de 11 726 786 HUF.
(36)
O nível da remuneração foi alegadamente determinado em função das condições do regime de liquidez. As autoridades húngaras argumentaram que a recapitalização tinha sido concedida a partir da mesma fonte de financiamento que o apoio à liquidez sob a forma de empréstimo e, por essa razão, a remuneração relativa à recapitalização e ao apoio à liquidez devia ser a mesma. O capital foi disponibilizado ao FHB em 6 de maio de 2009 e foi reembolsado em 19 de fevereiro de 2010. A taxa de juro que acabou por ser aplicada foi a mesma que a paga relativamente ao empréstimo de cerca de 400 milhões de EUR. Segundo as informações fornecidas pela Hungria, a taxa de juro média mensal aplicada situava-se entre 3,79 % e 4,08 %; o montante efetivo foi calculado numa base semanal. De acordo com as informações fornecidas pelas autoridades húngaras, o montante total da remuneração, de 890 milhões de HUF, foi pago no final de 2010.
(37)
Foram cobrados juros de mora de acordo com a taxa de referência húngara de 5,97 % tal como publicada pela Comissão (13), acrescida de 100 pontos de base. Os juros de mora foram calculados para o período compreendido entre 21 de agosto de 2010, data de entrada em vigor da Lei de estabilização alterada, até 28 de outubro de 2010, data em que o acordo foi assinado.
(38)
Em 15 de dezembro de 2011, o Estado húngaro e o FHB celebraram um novo acordo segundo o qual o Banco se comprometeu a pagar ao Estado um montante agregado de 10,49 % do total do montante recapitalização (ou seja, um pagamento total de 2 491 742 552 HUF). Por conseguinte, nos termos deste novo acordo, o FHB comprometeu-se a pagar ao Estado, até 31 de dezembro de 2011, um montante adicional de 1 601 742 552 HUF, correspondente à diferença entre o montante total da remuneração, de 890 milhões de HUF, mencionado no considerando 36, e a remuneração que já tinha sido paga em 28 de outubro de 2010.
IV. O PLANO DE REESTRUTURAÇÃO
(39)
Em 30 de setembro de 2010, a Hungria apresentou à Comissão um plano de reestruturação atualizado para o FHB. Por carta de 3 de outubro de 2011 foram apresentadas à Comissão informações adicionais sobre o plano de reestruturação. Os principais elementos do plano de reestruturação tinham já sido descritos na decisão de início do procedimento da Comissão. Em 3 de outubro de 2011 foram transmitidos elementos adicionais que são descritos nas secções 4.1 a 4.3.
4.1. VIABILIDADE
(40)
Em 2010, o contexto económico internacional e nacional era bastante difícil, embora se registassem sinais de melhoria. Em 2010, a rendibilidade do setor bancário húngaro foi ainda muito inferior à do ano anterior. Por força da Lei XC de 2010, que entrou em vigor em 13 de agosto de 2010, o Governo húngaro introduziu um imposto especial a pagar pelas instituições financeiras, correspondente a um total de 187 mil milhões de HUF e pago principalmente pelas instituições de crédito.
(41)
Durante todo o ano de 2010 a procura de empréstimos por parte de clientes particulares sofreu uma forte redução; simultaneamente, o lado da oferta foi debilitado pelas alterações desfavoráveis verificadas no quadro regulamentar e nas condições de mercado. A concessão de empréstimos às empresas foi também na generalidade afetada, embora alguns bancos - incluindo o FHB - tivessem alargado as suas atividades destinadas às empresas.
(42)
O acontecimento mais importante no que se refere tanto aos resultados operacionais como aos resultados financeiros do FHB foi a aquisição do Allianz Commercial Bank Ltd (a seguir «Allianz Bank») e o acordo de cooperação estratégica a longo prazo entre a Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (a seguir «Allianz Hungaria Insurance») e o FHB. A aquisição foi concluída em 30 de setembro de 2010. Ao mesmo tempo, foi lançado um projeto de integração no FHB, a fim de realizar uma fusão entre o Allianz Bank e o FHB Commercial Bank e de racionalizar e otimizar as operações de todo o grupo (rede de agências, canais de distribuição, carteira de produtos, funcionamento das TI, estrutura organizativa e recursos humanos, etc.).
(43)
A aquisição afetou de modo positivo os lucros líquidos do grupo FHB em 2010; alguns elementos pontuais relacionados com a aquisição vieram compensar o impacto negativo do imposto específico para o setor bancário, as perdas registadas na carteira de empréstimos e o aumento do custo do financiamento. Os lucros totais do FHB em 2010 ascenderam a 11,2 mil milhões de HUF, o que representou um aumento de 58,9 % em comparação com 2009.
(44)
Na sequência da aquisição do Allianz Bank, o número de contas bancárias de particulares e de empresas no FHB aumentou significativamente, de […] em dezembro de 2009, para […], em dezembro de 2010 (+ […] %). No entanto, devido ao grande número de contas não movimentadas, o montante dos depósitos não aumentou proporcionalmente, tendo aumentado de […] mil milhões de HUF em dezembro de 2009, para […] mil milhões de HUF em dezembro de 2010 (+ […] %). A quota de mercado do FHB nos mercados dos depósitos de particulares e de empresas aumentou, respetivamente, de […] % para […] %, e de […] % para […] %. Por conseguinte, a aquisição do Allianz Bank veio aumentar a percentagem de depósitos na combinação de financiamento do FHB, reduzindo o montante de obrigações hipotecárias de […] mil milhões de HUF em 2010 para […] mil milhões de HUF em 2011.
(45)
O FHB considera que, com base nas previsões do seu balanço consolidado e da demonstração de resultados para 2011, deve atingir um RAFP de cerca de […] % em dezembro de 2011. Esta previsão tem em conta o pagamento adicional ao Estado húngaro no que diz respeito à recapitalização efetuada em março de 2009, que foi realizado em 15 de dezembro de 2011, de acordo com o Estado húngaro.
4.2. REPARTIÇÃO DOS ENCARGOS
(46)
Relativamente à recapitalização de 30 mil milhões de HUF, o FHB pagou uma remuneração de 890 milhões de HUF em outubro de 2010. A taxa de juro inicialmente aplicada foi a mesma que a paga para o empréstimo de 120 mil milhões de HUF, correspondendo a uma média mensal situada entre 3,79 % e 4,08 %.
(47)
Nos termos do novo acordo, assinado em 15 de dezembro de 2011 entre o FHB e o Estado húngaro, o Banco comprometeu-se a pagar ao Estado uma remuneração total de 2 491 742 552 HUF, que representa 10,49 % do montante da recapitalização, como inicialmente acordado entre o Banco e o Estado no acordo de recapitalização.
4.3. MEDIDAS DE LIMITAÇÃO DAS DISTORÇÕES DA CONCORRÊNCIA
(48)
As informações adicionais apresentadas em outubro de 2011 não abordavam especificamente as distorções da concorrência, para além de sublinharem o facto de, apesar da aquisição do Allianz Bank, a quota de mercado do FHB no que diz respeito aos depósitos de particulares e de empresas ter permanecido limitada (em [0,7 %-1,3 %] e [0,4 %-0,95 %], respetivamente, em 31 de dezembro de 2010 e [0,65 %- 1,3 %] e [1 %-1,35 %], respetivamente, em 30 de junho de 2011).
V. RAZÕES QUE JUSTIFICAM O INÍCIO DO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
(49)
A Comissão deu início a um procedimento formal de investigação por ter considerado que as principais hipóteses subjacentes ao plano de reestruturação e às previsões relativas às atividades do FHB não estavam suficientemente fundamentadas e não tomaram em consideração a recente aquisição do Allianz Bank pelo FHB. Além disso, a Comissão expressou igualmente dúvidas quanto à viabilidade a longo prazo do FHB dada a sua forte exposição ao financiamento interbancário e ao mercado imobiliário na Hungria.
(50)
Além disso, dado o baixo nível de remuneração do Estado paga em outubro de 2010 sobre o montante da recapitalização (correspondente a uma taxa de juro média situada entre 3,79 % e 4,08 %, tal como estabelecido no regime de liquidez), a Comissão expressou igualmente dúvidas quanto ao facto de a contribuição própria do Banco para o esforço de reestruturação ser suficiente. A aquisição do Allianz Bank pelo FHB e o acordo celebrado com a Allianz Hungaria Insurance suscitaram também dúvidas quanto ao facto de o auxílio estar limitado ao mínimo necessário.
(51)
Por último, a Comissão considerou igualmente que as autoridades húngaras não tinham demonstrado que tivessem sido tomadas medidas suficientes para limitar as distorções da concorrência causadas no mercado pelos auxílios recebidos pelo FHB, em especial atendendo à sua estratégia de expansão, à sua recente aquisição do Allianz Bank e à remuneração insuficiente paga relativamente à recapitalização concedida pelo Estado.
VI. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(52)
A Comissão recebeu observações da Associação de bancos húngaros de crédito hipotecário (a seguir a «Associação»), em 18 de julho de 2011. Nas suas observações, a Associação recordou a gravidade da crise que afetou a economia húngara e o setor bancário em 2008-2009 e indicou que a recapitalização do FHB foi efetuada devido ao difícil contexto macroeconómico decorrente da crise. A intervenção do Estado a favor do FHB destinava-se a dar resposta a uma situação de risco grave para o setor do crédito hipotecário húngaro e para o mercado das obrigações hipotecárias. Com efeito, na sequência da vulnerabilidade relativamente à flutuação cambial, ao reforço do franco suíço contra o forint húngaro, à diminuição dos rendimentos dos consumidores e ao aumento do desemprego, assistiu-se a uma degradação rápida e significativa da qualidade do crédito hipotecário, a um aumento do número de «maus créditos» e a uma diminuição das possibilidades de financiamento para os bancos. Foi o que se passou especialmente no caso do FHB, que é financiado a partir do mercado de capitais.
VII. OBSERVAÇÕES DOS ESTADOS-MEMBROS
(53)
A Comissão recebeu observações das autoridades húngaras em 2 de março de 2011, complementadas por observações do FHB por carta de 11 de julho de 2011.
7.1. VIABILIDADE
(54)
Em resposta às dúvidas da Comissão quanto à exatidão das hipóteses subjacentes ao plano de reestruturação do Banco, as autoridades húngaras afirmam que as previsões financeiras se baseiam em pressupostos de peritos externos e estão em consonância com as informações disponíveis no momento em que foram realizadas. Em termos de solidez, estas previsões não são diferentes dos outros planos financeiros ou previsões realizados pelo FHB.
(55)
Segundo as autoridades húngaras, a viabilidade a longo prazo do FHB está assegurada, e tal foi comprovado pelo êxito que o Banco obteve na angariação de fundos tanto no mercado monetário como no mercado de capitais: em 2009, o FHB emitiu cédulas e obrigações hipotecárias num valor superior a 60 mil milhões de HUF e os investidores privados concederam também ao Banco empréstimos num total de […].
(56)
Além disso, as autoridades húngaras afirmam que, no que diz respeito às contas de depósitos de particulares, os dados revelam que a quota do FHB neste segmento subiu de […] % para […] % em 2009; a projeção para o final de 2010, é de […] %. Por outro lado, o número de contas de particulares, bem como a dimensão da carteira de contas deste tipo tem vindo a aumentar de forma constante e dinâmica apesar de uma projeção de mercado de declínio. Por conseguinte, o Banco e as autoridades húngaras não consideram as projeções relativas aos depósitos e contas de particulares excessivamente otimistas.
(57)
A posição de liquidez do FHB pode ser considerada estável, o que se deve, nomeadamente, ao facto de o Banco ter de respeitar os requisitos em matéria de liquidez impostos pelas agências de notação. A situação de liquidez do Banco manteve-se estável, mesmo nos períodos mais difíceis da crise, facto confirmado pela carta de 19 de março de 2009 do Governador do Banco Central da Hungria ao Ministro das Finanças.
(58)
Por último, a deterioração da qualidade dos ativos do Banco durante a crise deveu-se principalmente à situação macroeconómica da Hungria, à redução dos rendimentos das famílias e ao aumento da taxa de emprego e não à tendência ascendente do franco suíço face ao forint húngaro. Embora o FHB tenha lançado diversos regimes destinados a fazer face aos problemas dos devedores em dificuldades, a qualidade da carteira de empréstimos só será permanentemente reforçada através da recuperação económica e da melhoria dos indicadores económicos. As projeções económicas do Banco Central da Hungria e do Governo húngaro para 2011 são de crescimento do Produto Interno Bruto (a seguir designado «PIB»), de uma melhoria gradual da situação do emprego e de uma diminuição da taxa de desemprego, o que é igualmente suscetível de ter um impacto significativo na carteira de empréstimos do FHB.
7.2. REPARTIÇÃO DOS ENCARGOS
(59)
As autoridades húngaras salientam que o FHB celebrou os acordos com o Allianz Bank e a Allianz Hungaria Insurance após ter reembolsado o Estado na íntegra, em 19 de fevereiro de 2010, da totalidade do valor das ações emitidas e após ter resgatado as ações emitidas durante a recapitalização. Os acordos do FHB com a Allianz foram celebrados em junho e julho de 2010 e a aquisição teve lugar em setembro de 2010. Nessa altura, o FHB não detinha quaisquer fundos estatais. Por conseguinte, o FHB não pode ter financiado a aquisição a partir da recapitalização reembolsada em fevereiro de 2010. As análises e discussões preparatórias entre o FHB e a Allianz só tiveram início após o reembolso do empréstimo ao Estado. Além disso, o preço de compra que o FHB pagou pelo Allianz Bank (tomando em consideração o valor das ações próprias) elevou-se a cerca de 3,3 mil milhões de HUF, embora o capital próprio do Allianz Bank atingisse praticamente 14 mil milhões de HUF em 30 de setembro de 2010. Assim, o FHB não necessitava de capital para adquirir o Allianz Bank e a operação não reduziu o seu capital próprio.
(60)
Além disso, o auxílio limitou-se ao mínimo necessário, o que se reflete no facto de o RAFP do FHB, que era de 11,3 % em 2008, só ter atingido o objetivo de 12 %, aprovado pela Comissão no âmbito do regime de garantia e de capital, após a recapitalização.
(61)
As autoridades húngaras salientam igualmente que o FHB não pagou dividendos durante vários anos consecutivos, tendo apenas readquirido uma pequena parte das suas ações em relação ao valor total do capital dos acionistas. Por conseguinte, dado que o montante dos fundos devolvidos aos proprietários e acionistas foi reduzido ao longo dos últimos anos, foi assegurada uma partilha de encargos adequada.
7.3. MEDIDAS DE LIMITAÇÃO DAS DISTORÇÕES DA CONCORRÊNCIA
(62)
Para além das medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência mencionadas pela Comissão na sua decisão, as autoridades húngaras referem medidas adicionais relacionadas com o regime de garantia e recapitalização e com o acordo de recapitalização celebrado entre o FHB e o Estado húngaro:
-
O Estado beneficia de um direito de veto especial sobre os pagamentos de dividendos e aquisições (14); e
-
O Banco deve introduzir algumas restrições no que se refere ao salário, remuneração e benefícios dos seus funcionários superiores até à cessação do interesse do Estado húngaro (15).
(63)
As autoridades húngaras sublinham que, de acordo com a sua interpretação das regras em matéria de auxílios estatais, estas medidas a nível do comportamento e outras medidas de limitação das distorções da concorrência são vinculativas para o FHB ou foram-no enquanto o Estado foi acionista do Banco.
(64)
Para além das medidas acima referidas, o FHB assumiu novos compromissos no ponto 3.8 do acordo de recapitalização, que estabelece que a recapitalização deve ser utilizada para alcançar os seguintes objetivos:
-
Que o FHB proceda a um aumento de capital no FHB Commercial Bank;
-
Que a recapitalização contribua para a estabilização dos mercados húngaros das cédulas hipotecárias e dos empréstimos hipotecários e financie o desenvolvimento das atividades de concessão de empréstimos a clientes particulares e às PME;
-
Que a recapitalização melhore a estabilidade do FHB e reforce a sua presença ativa no mercado de capitais, contribuindo desse modo para o restabelecimento da confiança dos investidores;
-
Que o FHB participe na consolidação dos segmentos de mercado acima referidos;
-
Que o FHB otimize a sua estrutura de financiamento (estrutura do passivo);
-
Que o FHB amplie o conjunto de ferramentas necessárias para evitar os impactos extremos de riscos macroeconómicos (taxa de câmbio) em termos de capital.
(65)
Contrariamente às dúvidas expressas pela Comissão, a recapitalização do FHB não tinha por objetivo provocar uma distorção da concorrência através do aumento das atividades do FHB Commercial Bank. O aumento de capital neste último banco foi um compromisso assumido no acordo de recapitalização. A principal atividade do FHB Commercial Bank, também apoiada pelo aumento de capital de 25 mil milhões de HUF financiado pela recapitalização do Estado, manteve-se. Registou-se um aumento constante da carteira de empréstimos às empresas que, no entanto, não ultrapassou a sua anterior tendência de crescimento.
(66)
Na opinião das autoridades húngaras, decorre do atrás exposto que não existe qualquer fundamento para a opinião preliminar da Comissão relativamente às medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência e para a sua alegação de que «estas medidas são muito limitadas». Por conseguinte, as autoridades húngaras insistem que o acordo de recapitalização cumpre os critérios estabelecidos tanto na Lei de estabilização como nas comunicações pertinentes da Comissão.
VIII. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO
8.1. EXISTÊNCIA DE AUXÍLIO
(67)
A Comissão já constatara na sua decisão de início do procedimento, de 24 de janeiro de 2011, que tanto a recapitalização como o apoio à liquidez sob a forma do empréstimo contraído pelo FHB constituem auxílios estatais na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado (16). Nem o Estado húngaro nem o FHB apresentaram qualquer argumento suscetível de pôr em causa esta conclusão.
8.2. LEGALIDADE DO AUXÍLIO
(68)
A Comissão tinha já declarado na sua decisão de início do procedimento, de 24 de janeiro de 2011, que a recapitalização a favor do FHB não estava em conformidade com as condições do regime de garantia e recapitalização. Em especial, não foram respeitados os requisitos aplicáveis quando o aumento de capital é superior a 2 % dos APR do beneficiário. Por conseguinte, a medida deveria ter sido notificada à Comissão separadamente, em conformidade com o disposto no regime de garantia e recapitalização e no artigo 108.o, n.o 3, do Tratado.
(69)
Assim, a Hungria concedeu ilegalmente um auxílio sob a forma de uma recapitalização a favor do FHB, em violação do artigo 108.o, n.o 3, do Tratado.
8.3. QUANTIFICAÇÃO DO AUXÍLIO
(70)
No contexto da reestruturação do FHB, devem ser tomadas em consideração todas as medidas que lhe foram concedidas. Por conseguinte, tanto a recapitalização de 30 mil milhões de HUF como o empréstimo de apoio à liquidez de 120 mil milhões de HUF devem ser tomados em consideração na apreciação da compatibilidade.
8.4. COMPATIBILIDADE DO AUXÍLIO
8.4.1. Base jurídica
(71)
Tal como fora já afirmado na decisão da Comissão de 24 de janeiro de 2011, dadas as circunstâncias específicas dos mercados financeiros, a Comissão considera que as medidas podem ser examinadas nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado, que estipula que «Podem ser considerados compatíveis com o mercado interno: […] os auxílios destinados […] a sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro.» Como a presente decisão tem por objetivo apreciar o auxílio recebido pelo FHB e o seu plano de reestruturação, a Comissão considera adequado basear a sua apreciação nas comunicações relativas à aplicação das regras em matéria de auxílios estatais ao setor financeiro durante a crise (17). Em especial, no que se refere ao plano de reestruturação do Banco, a apreciação basear-se-á na Comunicação relativa à reestruturação (18).
8.4.2. Compatibilidade do plano de reestruturação
8.4.2.1. Restabelecimento da viabilidade a longo prazo da instituição
(72)
Na decisão de início do procedimento (19), a Comissão manifestou dúvidas quanto à fiabilidade dos pressupostos utilizados pelo FHB nas suas projeções financeiras. A Comissão observou que o plano de reestruturação apresentado pelo FHB em setembro de 2010 não explicava por que razão esses pressupostos estavam corretos. Além disso, uma vez que as projeções financeiras não pareciam ter em conta as consequências da aquisição do Allianz Bank e do acordo celebrado com a Allianz Hungaria Insurance, a Comissão não podia considerar que as projeções apresentadas continuavam a ser válidas. A Comissão também manifestou dúvidas quanto ao facto de os pressupostos do Banco assentarem num forte crescimento dos depósitos.
(73)
Além disso, a Comissão expressou igualmente preocupações no que se refere à viabilidade a longo prazo do Banco, tendo em conta o modelo de negócios do FHB, que foi considerado vulnerável a crises de liquidez devido à sua forte dependência do financiamento interbancário e à pequena proporção de depósitos. A Comissão considerou que o plano de reestruturação do Banco de setembro de 2010, embora se centrasse nas perspetivas em termos de capital, não fornecia dados suficientes sobre o financiamento sustentável do Banco a longo prazo.
(74)
Com base nas informações complementares fornecidas no plano de reestruturação do Banco em outubro de 2011, a Comissão constata que as previsões financeiras apresentadas no plano de reestruturação de setembro de 2010 têm por base pressupostos sólidos e fiáveis. Os dados atualizados, que incluem a aquisição do Allianz Bank, revelam um aumento dos depósitos de particulares e de empresas resultante das contas adquiridas ao Allianz Bank. Esta aquisição vem apoiar os pressupostos utilizados relativamente ao crescimento dos depósitos.
(75)
Além disso, a Comissão considera positivo o facto de o aumento dos depósitos contribuir para a diversificação das fontes de financiamento do Banco, para a redução da importância relativa das obrigações hipotecárias na combinação de financiamento do Banco e para a diminuição da dependência do Banco em relação ao financiamento interbancário. Com base nas informações fornecidas, a percentagem de financiamento interbancário (ou seja, a soma dos títulos emitidos, dos depósitos de bancos e da parte das obrigações hipotecárias não utilizada para refinanciar empréstimos) diminuiu em termos de percentagem do total do passivo do Banco, passando de [35 %-30 %] em 31 de dezembro de 2009, para [30 %-25 %] em 31 de dezembro de 2010. Na sequência deste reequilíbrio da combinação de financiamento do Banco dando um maior peso aos depósitos, o seu custo de financiamento médio (ou seja, as despesas com juros relativamente ao passivo total) melhorou, passando de [7-6,5] pontos de base em 31 de dezembro de 2009, para [6-5,5] pontos de base em 31 de dezembro de 2010. A rendibilidade dos ativos também melhorou, passando de [a 0,90 %-1 %] em 2009 para [1,05 %-1,10 %] em 2010. Esta tendência positiva é confirmada nas previsões do Banco, com uma rendibilidade dos ativos que, em 2014, deverá estabilizar-se em [1,05 %-1,2 %] num cenário de base e em [0,9 %-1,05 %] num cenário de crise. Em 2014, a rendibilidade do capital atingiria [11 % a 13 %] num cenário de base e [10 %-12 %] num cenário de crise.
(76)
Na decisão de início do procedimento, a Comissão também manifestou a sua preocupação sobre o caráter suficiente das medidas previstas pelas autoridades húngaras nessa altura para fazer face à exposição do FHB ao mercado imobiliário húngaro e às flutuações cambiais desfavoráveis. Contudo, com base nas informações apresentadas pela Hungria em 9 de dezembro de 2011, a Comissão nota com satisfação que o FHB tomou as medidas necessárias para reduzir significativamente o seu envolvimento no mercado das obrigações hipotecárias (20). O Banco também aumentou consideravelmente a sua proporção de empréstimos a particulares, que passou de [3 %-5 %] em 2009 para [9 %-11 %] em 2011. A Comissão constata ainda que o «acordo Allianz» (21) contribuiu significativamente para esta tendência positiva. Quanto à exposição do Banco a flutuações cambiais desfavoráveis, o compromisso assumido pelo FHB no sentido de ampliar o conjunto de ferramentas necessárias para evitar os impactos extremos dos riscos de taxa de câmbio em termos de capital pode ser aceite como adequado para dissipar as dúvidas da Comissão (22), uma vez que prevê a possibilidade de o Banco eliminar ou cobrir os seus riscos ligados ao câmbio resultantes de transações em moeda estrangeira.
(77)
Por conseguinte, a Comissão considera que o plano de reestruturação atualizado, que toma em consideração a aquisição do Allianz Bank, proporciona uma justificação para os objetivos concretos das projeções financeiras do FHB e contribui para o restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Banco.
8.4.2.2. Contribuição própria do Banco (repartição dos encargos)
(78)
A Comissão considera positivo o facto de o montante da recapitalização ter já sido inteiramente reembolsado ao Estado em 19 de fevereiro de 2010, ou seja num prazo inferior a um ano, e o facto de o Banco ter reembolsado o montante de auxílio utilizando os seus recursos próprios. O FHB recorreu também aos seus fundos próprios para reembolsar quatro frações do empréstimo estatal intercalar devidas em 11 de fevereiro de 2011, 11 de maio de 2011, 11 de agosto de 2011 e 11 de novembro de 2011.
8.4.2.3. Limitação dos custos da reestruturação, remuneração
(79)
A Comissão considera de forma positiva o reembolso antecipado ao Estado do montante da recapitalização. Além disso, a aquisição do Allianz Bank pelo FHB melhora o perfil de liquidez do Banco, aumentando o volume dos depósitos de particulares e de empresas. Esta aquisição constitui, por conseguinte, um aspeto importante do plano de negócios do Banco e contribui para a sua rendibilidade a longo prazo. Assim, não se pode considerar que o auxílio concedido ao FHB tenha sido utilizado para desenvolver as suas atividades em novos domínios, visto que o Allianz Bank e o FHB operam ambos nos mesmos mercados bancários destinados aos particulares e às empresas. Por conseguinte, a Comissão considera que a aquisição do Allianz Bank Ltd pelo FHB constituiu uma medida adequada para manter a viabilidade a longo prazo do Banco.
(80)
A Comissão observa, além disso, que as informações facultadas pelas autoridades húngaras eliminam as dúvidas expressas pela Comissão na decisão de início do procedimento, de 24 de janeiro de 2011, quanto ao facto de a aquisição do Allianz Bank ter sido em larga medida realizada a expensas do Estado. A aquisição do Allianz Bankfoi concluída em 30 de setembro de 2010, após o reembolso da recapitalização ao Estado em 19 de fevereiro de 2010. No que respeita aos montantes em dívida do empréstimo, a Comissão considera positivo o facto de o Banco ter já reembolsado quatro frações do empréstimo desde fevereiro de 2011 (23). A apreciação da Comissão não é alterada pelo facto de tomar em consideração a remuneração «em falta» da recapitalização, ou seja, o montante que não foi inicialmente pago pelo FHB, visto que tal pagamento se elevava a cerca de 1,6 mil milhões de HUF (considerando 40) e que o preço pago pelo Allianz Bank foi de 3,3 mil milhões de HUF (considerando 60).
(81)
No que respeita à remuneração das medidas de auxílio, a Comissão considera positivo que o FHB e o Governo húngaro tenham celebrado um acordo em 15 de dezembro de 2011, através do qual o FHB concordou em pagar ao Estado uma remuneração adicional de 1,6 mil milhões de HUF. Para além do pagamento de 890 milhões de HUF, efetuado em outubro de 2010, o pagamento total relativamente à recapitalização do FHB pelo Estado húngaro corresponde à taxa de remuneração de 10,49 %, em conformidade com as condições estabelecidas no regime de garantia e recapitalização.
(82)
A Comissão considera positivo o facto de o Banco ter reembolsado a recapitalização concedida pelo Estado num prazo inferior a um ano (ou seja, o Banco foi recapitalizado em 23 de março de 2009 e o Estado foi reembolsado em 19 de fevereiro de 2010).
(83)
O empréstimo intercalar recebido pelo Banco ao abrigo do regime de liquidez é acompanhado de uma remuneração, correspondente ao mais elevado dos seguintes valores (i) direitos de saque especiais do FMI (a seguir «DSE») + 345 pontos de base e (ii) taxa interbancária de oferta a 12 meses (a seguir designada «IBOR») + 100 pontos de base + 123,5 pontos de base (que corresponde a uma média mensal situada entre 3,79 % e 4,08 %), em conformidade com as condições estabelecidas no regime de liquidez.
(84)
O acordo de empréstimo relativo ao empréstimo intercalar do Estado prevê o seu reembolso […] a partir de 11 de fevereiro de 2011. De acordo com as informações fornecidas pelas autoridades húngaras, o FHB pagou quatro frações do empréstimo que eram devidas em 11 de fevereiro de 2011, 11 de maio de 2011, 11 de agosto de 2011 e 11 de novembro de 2011. A Comissão considera positivo que, até agora, o FHB tenha respeitado atempadamente as suas obrigações de pagamento no que se refere ao empréstimo intercalar. A Comissão não tem razões para duvidar que, no seu vencimento, o empréstimo terá sido reembolsado na íntegra e atempadamente.
(85)
Esta apreciação é confirmada pelo bom desempenho do FHB apesar das dificuldades no setor bancário húngaro e pelo seu rácio de fundos próprios de base (Core Tier 1) relativamente elevado (12 % no final de 2008, que aumentou para 16,9 % após a recapitalização em 2009 e permaneceu elevado, em 10,5 %, após o reembolso do capital estatal). O requisito de capital para os bancos húngaros era de 8 % na mesma altura. Em contraste com alguns dos seus pares, o Banco conseguiu manter a sua forte posição em termos de fundos próprios (RAFP de 10,5 % em março de 2009, após o reembolso da recapitalização ao Estado). Além disso, manteve uma notação de Baa3 da agência Moody's, um nível que se situa ainda na categoria de investimento.
(86)
Tendo em conta estes factos, a Comissão considera que o FHB apenas registou dificuldades temporariamente e não de forma estrutural. Por conseguinte, a Comissão considera que a remuneração paga pelo Banco é adequada, correspondendo à remuneração exigida a um banco estruturalmente sólido.
(87)
Dado que a viabilidade do Banco não foi afetada pelas dificuldades existentes na Hungria, a Comissão não irá solicitar que seja paga ao Estado uma remuneração adicional.
(88)
Além disso, a remuneração que o FHB pagou ao Estado relativamente ao empréstimo intercalar (ver considerando 84) estava em conformidade com as condições estabelecidas no regime de liquidez. Por conseguinte, a Comissão considera que a remuneração de ambas as medidas de auxílio é adequada.
(89)
Por outro lado, a Comissão considera também positivo o facto de o Banco não ter pago quaisquer dividendos sobre as suas ações ordinárias relativamente a 2009 e 2010. O Banco introduziu algumas restrições no que se refere ao salário, remuneração e benefícios dos seus funcionários superiores até à cessação do interesse do Estado húngaro.
(90)
Por conseguinte, a Comissão considera que o plano de reestruturação assegura uma contribuição própria adequada do Banco, dos seus acionistas e dirigentes para os custos da reestruturação.
8.4.2.4. Medidas destinadas a corrigir as distorções da concorrência
(91)
A Comissão verifica que as medidas previstas no plano de restruturação do Banco para limitar as distorções da concorrência são limitadas. Em primeiro lugar, não são tomadas medidas estruturais. Em segundo lugar, as medidas a nível do comportamento apresentadas no plano de reestruturação aplicam-se apenas enquanto o Banco beneficiar do capital injetado pelo Estado. Em terceiro lugar, a Comissão considera positivo que o FHB tenha, até agora, respeitado atempadamente as suas obrigações de pagamento no que se refere ao empréstimo intercalar. A Comissão não tem razões para duvidar que, no seu vencimento, o empréstimo terá sido reembolsado na íntegra e atempadamente. Em quarto lugar, a posição de mercado do FHB não se alterou significativamente desde a aquisição do Allianz Bank (com quotas de mercado de [3 % -3,3 %] e [3,4 % -3,6 %] antes e depois da aquisição, respetivamente), o que faz com que a Comissão considere ser limitado o efeito dessa aquisição em termos de distorções da concorrência.
(92)
As medidas a nível do comportamento são apenas as seguintes:
-
O Banco não deve seguir qualquer estratégia comercial agressiva;
-
O Banco não deve investir em novos domínios de atividade, salvo se esses investimentos tiverem sido aprovados antes da assinatura do acordo de recapitalização;
-
O Banco deve evitar fazer publicidade da existência do auxílio estatal.
(93)
A Comissão não considera que as outras medidas comportamentais associadas à recapitalização, mencionadas pelas autoridades húngaras na sua resposta à decisão de início do procedimento, de 27 de janeiro de 2011, possam ser consideradas medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência causadas pelo auxílio.
(94)
Todavia, tendo em consideração a reduzida dimensão do FHB nos mercados retalhista e comercial na Hungria (quotas de mercado de [0,9 %-1,08 %] e [0,5 %-0,9 %], respetivamente nos mercados dos depósitos de particulares e de empresas) e tendo em conta o facto de o Banco ter reembolsado o capital injetado pelo Estado decorrido menos de um ano da sua emissão, a Comissão considera que as distorções da concorrência são limitadas. Além disso, tendo em conta que o FHB já reembolsou quatro frações do empréstimo estatal intercalar concedido ao abrigo do regime de apoio à liquidez, a Comissão não tem razões para duvidar que o Banco reembolsará o empréstimo na íntegra e de forma atempada.
(95)
Acresce que a remuneração paga ao Estado está em conformidade com o regime de recapitalização e garantia sendo, por conseguinte, adequada, tal como exigido no ponto 34 da Comunicação relativa à reestruturação.
CONCLUSÃO
(96)
A Comissão considera que, com base nas informações comunicadas pelas autoridades húngaras e no plano de reestruturação atualizado do FHB apresentados na secção IV da presente decisão, as medidas de apoio executadas sob a forma de um empréstimo de apoio à liquidez e de uma recapitalização são compatíveis com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e satisfazem os requisitos da Comunicação relativa à reestruturação, em termos de viabilidade, partilha de encargos e medidas para limitar as distorções da concorrência.
(97)
A Hungria aceitou, a título excecional, que a presente decisão seja adotada em língua inglesa, como única língua que faz fé,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
As medidas que consistem num empréstimo estatal intercalar de 120 mil milhões de HUF (cerca de 410 milhões de EUR) concedido em 25 de março de 2009, com vencimento em 11 de novembro de 2012 e numa recapitalização de 30 mil milhões de HUF (cerca de 100 milhões de EUR), sob a forma de ações preferenciais especiais com direito a dividendos mais uma ação com direito de voto, concedida em 31 de março de 2009, que a Hungria pôs em execução a favor do FHB Jelzálogbank Nyrt são compatíveis com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
Artigo 2.o
A destinatária da presente decisão é a Hungria.
Feito em Bruxelas, em 22 de fevereiro de 2012.