ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 4 de Agosto de 2010
relativa ao auxílio estatal C 40/08 (ex N 163/08) concedido pela Polónia à PZL Hydral S.A.
[notificada com o número C(2010) 5406]
(Apenas faz fé o texto em língua polaca)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2010/690/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Tendo em conta a Decisão C(2008) 4753 final (1), pela qual a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE) e a Decisão C(2008) 6371 final (2), pela qual a Comissão alarga, relativamente ao auxílio n.o C 40/2008 (ex N 163/2008), o procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações em conformidade com as disposições supramencionadas,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Por carta de 27 de Março de 2008, as autoridades polacas notificaram um plano de reestruturação relativo à PZL Hydral S.A. (a seguir designada «PZL Hydral»). Por carta de 6 de Maio de 2008, a Comissão solicitou informações complementares. Por carta de 4 de Junho de 2008, as autoridades polacas solicitaram a prorrogação do prazo de resposta até 27 de Junho de 2008; a Comissão acedeu por carta de 10 de Junho de 2008. Por carta de 7 de Julho de 2008, as autoridades polacas forneceram informações complementares sobre o plano de reestruturação.
(2)
Em 10 de Setembro de 2008, foi dado início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (procedimento formal de investigação). O procedimento formal de investigação foi subsequentemente alargado, por decisão adoptada em 12 de Novembro de 2008.
(3)
A Polónia transmitiu as suas observações em 14 de Outubro e 22 de Dezembro de 2008, e informações complementares em 7 de Abril de 2009. A Comissão não recebeu observações de terceiros.
(4)
Em 27 de Abril e 14 de Outubro de 2009 e 12 de Fevereiro de 2010, realizaram-se reuniões com as autoridades polacas. Em 18 de Dezembro de 2009, a Comissão solicitou informações complementares. Foram trocadas diversas mensagens de correio electrónico entre a Comissão e as autoridades polacas, tendo estas últimas transmitido informações complementares por correio electrónico nas seguintes datas: 20 de Outubro de 2009, 23 de Novembro de 2009, 15 de Dezembro de 2009, 13 de Janeiro de 2010, 16 de Janeiro de 2010, 9 de Fevereiro de 2010, 10 de Fevereiro de 2010, 26 de Fevereiro de 2010, 1 de Março de 2010, 3 de Março de 2010, 4 de Março de 2010, 19 de Março de 2010, 5 de Maio de 2010, 12 de Maio de 2010, 20 de Maio de 2010, 28 de Maio de 2010, 3 de Junho de 2010, 4 de Junho de 2010, 7 de Junho de 2010, 8 de Junho de 2010, 9 de Junho de 2010, 17 de Junho de 2010, 23 de Junho de 2010, 24 de Junho de 2010, 28 de Junho de 2010, 7 de Julho de 2010, 8 de Julho de 2010, 9 de Julho de 2010, 12 de Julho de 2010 e 13 de Julho de 2010.
II. DESCRIÇÃO
II.1. Os beneficiários: PZL Hydral e PZL Wrocław
(5)
A PZL Hydral foi criada em 1946 como empresa estatal. É actualmente uma grande empresa que, até 2008, estava especializada na produção de sistemas hidráulicos industriais, para fins civis e militares, na concepção, fabrico e manutenção de sistemas de regulação de combustível hidromecânicos electrónicos para motores de aeronaves de todos os tipos, sistemas de controlo hidráulicos para aeronaves e sistemas hidráulicos para helicópteros. Desde 2008, a PZL Hydral funciona como empresa-mãe de um grupo e deixou de ter actividades industriais próprias.
(6)
Em 2003, a Agência de Desenvolvimento Industrial («IDA»), que é uma entidade pública, adquiriu ao Tesouro 80,94 % das acções da PZL Hydral (1 284 686 acções). Novas transferências de acções do Tesouro para a IDA tiveram lugar em 2005 (499 103 acções), aumentando a participação da IDA para 87,39 %, em 2007 (64 374 acções), aumentando a sua participação para 90,54 % e em 12 de Janeiro de 2010 (38 399 acções), aumentando esta participação para 92,42 %. Cada uma destas transacções foi realizada pelo preço simbólico de 1 PLN. Desde 12 de Janeiro de 2010, a IDA detém 18 886 562 acções, com um valor nominal de 18 865 620 PLN. As restantes acções (7,58 %), com um valor nominal de 1 547 210 PLN, são actualmente detidas pelos trabalhadores.
(7)
Em 2007, a PZL Hydral controlava as seguintes filiais: Zakład Odlewniczy «Hydral» Sp. z o.o., cuja actividade principal consiste no vazamento, fundição, transformação e tratamento de peças de aço, Zakład Cieplowniczy Term «Hydral» Sp. z o.o., que produz e vende energia térmica, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o., que produz válvulas e distribuidores hidráulicos, transforma equipamento metálico e presta serviços de reparação de maquinaria e equipamento hidráulico, e PZL Wrocław Sp. z o.o. («PZL Wrocław»). A PZL Hydral controlava ainda duas outras empresas, que se encontram actualmente em processo de liquidação. No final de 2006, o grupo, no seu conjunto, empregava 795 pessoas.
(8)
A PZL Wroclaw foi criada em 2004, como filial da PZL Hydral controlada a 100 %, com o objectivo de constituir uma empresa de exploração, que assumisse a componente operacional da PZL Hydral, para que esta última pudesse funcionar como sociedade holding e gerir o processo de reestruturação do grupo PZL Hydral.
(9)
Uma parte dos activos da PZL Wroclaw foi transferida da PZL Hydral para a PZL Wroclaw, quer através de uma contribuição em espécie para o capital da PZL Wroclaw, quer através de venda, ao valor contabilístico constante da contabilidade da PZL Hydral, em 2004, conforme se apresenta no Quadro 1.
Quadro 1
Transferência de activos através de contribuição em espécie ou de venda (em PLN)
Data da transferência
Tipo de activos
Método de transferência (venda/contribuição em espécie)
Valor contabilístico dos activos
30.12.2004
Activos fixos - móveis
Contribuição em espécie
3 917 321,0
30.12.2004
Activos incorpóreos
Contribuição em espécie
801 332,0
30.12.2004
Produtos em curso de fabrico
Contribuição em espécie
1 251 352,0
30.12.2004
Materiais
Contribuição em espécie
251 719,0
30.11.2006
Activos fixos - móveis
Contribuição em espécie
138 516,44
30.11.2006
Materiais
Contribuição em espécie
679 915,73
30.11.2006
Activos fixos - móveis
Contribuição em espécie
1 186 803,54
30.11.2006
Activos incorpóreos
Contribuição em espécie
290 268,95
20.6.2007
Activos fixos - móveis
Venda
1 250 000,0
30.12.2007
Activos fixos - móveis
Contribuição em espécie
1 293 600,0
21/23.12.2008
Produtos em curso de fabrico
Venda
5 230 644,91
27.3.2008
Materiais
Venda
2 985 631,15
10.3.2009
Materiais
Venda
304 294,33
(10)
As imobilizações corpóreas que a PZL Wroclaw adquiriu junto da PZL Hydral foram transferidas, quer como contribuição em espécie para o capital da PZL Wroclaw, quer através de venda, conforme se pode ver no Quadro 2. Em ambos os casos, o valor da transacção foi baseado na avaliação de um perito independente. Quando foram transferidos, estes activos fixos já tinham sido onerados com hipotecas sobre imóveis a favor dos seguintes credores públicos: Instituto de Segurança Social, Tesouraria da Fazenda Pública da Baixa Silésia e Conselho Municipal de Wroclaw, num montante de 142,558 milhões de PLN.
Quadro 2
Transferência de imóveis (em PLN)
Data da transferência
Tipo de activos
Método de transferência (venda/contribuição em espécie)
Valor contabilístico dos activos
30.12.2007
Activos fixos - imóveis
Contribuição em espécie
8 337 000,0
30.12.2007
Activos fixos - imóveis
Venda
10 309 508,56
(11)
Em 31 de Dezembro de 2007, a PZL Hydral transferiu para a PZL Wroclaw fundos no valor nominal de 918 900 PLN sob a forma de contribuição para o capital da PZL Wroclaw.
(12)
Os restantes activos transferidos da PZL Hydral para a PZL Wroclaw entre 17 de Janeiro de 2006 e 27 de Abril de 2010 foram vendidos ao seu valor contabilístico e consistiram em numerosas imobilizações em curso, livres de penhores ou hipotecas.
(13)
O valor global dos activos transferidos da PZL Hydral para a PZL Wroclaw entre 2004 e 2010 ascendeu a 44 708 791,02 PLN.
(14)
Em 2008, foram transferidos da PZL Hydral para a PZL Wroclaw 559 trabalhadores e em 2009 foram transferidos 37.
(15)
A PZL Wroclaw produz componentes para aeronaves utilizados pelas forças armadas polacas (até ao final de 2007, a produção destas componentes foi assegurada pela PZL Hydral) e presta serviços que incluem a manutenção e a reparação do equipamento utilizado pelo exército polaco. Os produtos militares são objecto de uma certificação específica ao tipo de produto, em conformidade com os requisitos técnicos das forças armadas polacas. É fornecida documentação individual em todas as fases e os produtos (e os serviços de manutenção conexos) são supervisionados por um representante militar presente em permanência na empresa.
(16)
Actualmente, a PZL Wroclaw funciona ao abrigo do alvará n.o B-007/2007, emitido pelo Ministério dos Assuntos Internos e da Administração em 17 de Janeiro de 2007, para o desenvolvimento de actividades nos seguintes domínios:
-
produção e comercialização de dispositivos para deflagrar munições de alarme, sinalização e gás, conforme definido no n.o 8 (Tipos de armas e munições) do apêndice n.o 1 do Regulamento do Conselho de Ministros, de 3 de Dezembro de 2001, relativo aos tipos de armas e munições e a lista de produtos e tecnologias militares e policiais para cuja produção e comercialização é necessário um alvará (3),
-
produção e comercialização de produtos militares ou policiais, definidos na rubrica «WT V», e de componentes e constituintes de produtos, definidos nas rubricas «WT II», «WT III» e «WT XIV» (n.os 1-4 e 7-10) do apêndice n.o 2 (Lista de produtos e tecnologias militares e policiais para cuja produção e comercialização é necessário um alvará) do Regulamento do Conselho de Ministros supramencionado,
-
produção e comercialização de equipamento para o fabrico de produtos militares ou policiais e comercialização de tecnologia para o fabrico de produtos com essa finalidade, conforme definido na rubrica «WT XIII» do apêndice n.o 2 (Lista de produtos e tecnologias militares e policiais para cuja produção e comercialização é necessário um alvará) do Regulamento do Conselho de Ministros supramencionado.
(17)
A PZL Wroclaw é titular dos seguintes certificados:
-
certificado de conformidade com os requisitos da norma ISO 9001:2000, conferido pelo Bureau Veritas Certification,
-
certificado de conformidade com os requisitos da norma AS9100-B, conferido pelo Bureau Veritas Certification,
-
certificado que autoriza a produção de acessórios de aeronáutica que satisfaçam os requisitos da PARTE 21 da regulamentação aeronáutica, conferido pela Direcção-Geral da Aviação Civil polaca,
-
certificado que autoriza a prestação de assistência técnica a produtos que satisfaçam os requisitos da PARTE 145 da regulamentação aeronáutica, conferido pela Direcção-Geral da Aviação Civil polaca,
-
certificado NADCAP, conferido pelo Performance Review Institute para processos especiais seleccionados: tratamento térmico (HT), ensaio de não destrutibilidade (NDT), processos químicos (CHP) e electroerosão (EDM).
(18)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que a gama de produtos da PZL Hydral (e, agora, da PZL Wroclaw) constitui uma parte importante do plano de desenvolvimento económico lançado pelo Governo polaco em 1995 para 1996-2000 e em 2000 para 2001-2006.
(19)
Acresce que uma série de medidas de execução e de orientações governamentais no âmbito do plano de desenvolvimento económico referem explicitamente a PZL Hydral ou as suas actividades, nomeadamente:
-
orientações do Ministro/Director do Gabinete Central de Planificação, de 30 de Janeiro de 1995, relativas ao plano de desenvolvimento económico para 1996-2000,
-
orientações do Ministro dos Assuntos Económicos, de Julho de 2000, relativas ao plano de desenvolvimento económico central para 2001-2006,
-
organização do trabalho executado por empresas no quadro da Lei da Defesa Nacional de 23 de Agosto de 2001 (4),
-
regulamento do Conselho de Ministros, de 24 de Junho de 2003, relativo a instalações que se revestem de particular importância para a segurança e a defesa do Estado e à sua especial protecção (5),
-
regulamento do Conselho de Ministros, de 20 de Agosto de 2004, que enumera as empresas que se revestem de particular importância para a economia e a defesa (6),
-
regulamento do Conselho de Ministros, de 9 de Novembro de 2007, que enumera as empresas que se revestem de particular importância para a economia e a defesa (7).
(20)
As empresas constantes de listagens deste tipo devem apresentar relatórios anuais pormenorizados sobre a sua capacidade de produção de equipamento de defesa (quantidades, perfis, valores), para que o ministério possa assegurar a execução das tarefas militares.
(21)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que os alvarás e os certificados pertinentes (pontos 16 e 17) permitem o fornecimento de bens e serviços de qualidade específica a clientes especiais (empresas que se revestem de particular importância para a defesa do Estado e Ministério da Defesa). A PZL Wroclaw (no passado a PZL Hydral) não se limita a fornecer componentes de sistemas hidráulicos, sistemas de regulação de combustível e sistemas de controlo; a reparação dos subconjuntos instalados é crucial para o funcionamento das aeronaves das forças armadas polacas ((W-3, Mi-2, M28 Bryza e PZL 130 Orlik). As autoridades polacas salientaram ainda que o W-3 e o Mi-2 são os principais helicópteros utilizados pelas forças armadas polacas.
(22)
Os bens produzidos pela PZL Hydral para as forças armadas possuem o código da NATO correspondente, ao abrigo do Acordo de Normalização da NATO, possuindo a própria empresa um código da NATO.
(23)
Conforme explicado no ponto 9 e seguintes, a partir de Dezembro de 2004 a PZL Hydral transferiu activos para a PZL Wroclaw. Apenas os activos transferidos em 30 de Dezembro de 2007 (imóveis) estavam onerados com hipotecas a favor de credores públicos.
(24)
As autoridades polacas confirmaram que, desde que começou a funcionar, a PZL Wroclaw tem cumprido, nos prazos fixados, as suas obrigações para com os credores públicos, incluindo as contribuições para a segurança social e os impostos respeitantes aos seus empregados.
II.2 Dificuldades financeiras da PZL Hydral
(25)
A PZL Hydral começou a registar dificuldades em cumprir as suas obrigações para com os credores públicos e privados em 1998.
(26)
No final de 1998, as dívidas privadas da PZL Hydral junto de bancos e fornecedores ascendia a 90,4 milhões de PLN, tendo no essencial sido contraídas junto de dois bancos: o Banco […] (8) e o Banco […].
(27)
No final de 1998, a PZL Hydral devia ao Banco […] 54 milhões de PLN, dívida que ascendia a 86,4 milhões de PLN em Novembro de 2006, quando foi assinado um acordo de regularização das dívidas, tendo os montantes em dívida sido pagos em 2007. No final de 1998, a PZL Hydral devia ao Banco […] 23 milhões de PLN, dívida que ascendia a 55,6 milhões de PLN em Outubro de 2003; os montantes em dívida foram finalmente pagos em 2004.
Quadro 3
Alterações no montante total devido pela PZL Hydral ao […] (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Capital
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Juros
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Total
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Quadro 4
Alterações no montante total devido pela PZL Hydral ao […] (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Capital
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Juros
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Total
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Estes bancos privados dispunham de garantias de primeiro nível (ver descrição pormenorizada nos pontos 32 e 34) e poderiam facilmente ter executado as dívidas com base em títulos executivos bancários. Nos termos da Lei Bancária de 1997 (9), os bancos podem emitir títulos executivos bancários com base nos seus registos ou noutros documentos relativos a transacções bancárias. Um título executivo bancário pode servir de base a uma execução, depois de um tribunal lhe ter adicionado uma cláusula de executoriedade. Este processo é muito mais rápido do que o dos outros credores que, antes de executarem qualquer dívida, têm de obter de um tribunal competente uma decisão de execução. Não obstante, os credores privados não tomaram quaisquer medidas com vista a uma execução forçada; por outras palavras, não requereram que fosse intentado um processo de falência contra a PZL Hydral, nem tomaram quaisquer outras medidas tendentes a fazer valer os seus direitos sobre os activos.
(29)
Quando a PZL Hydral registou dificuldades em reembolsar os seus empréstimos, no período 1998-2006, os bancos poderiam, nos termos do Código Civil, ter cobrado juros legais a uma taxa determinada pelo Conselho de Ministros, conforme se apresenta no Quadro 7. Contudo, em vez de cobrarem estas taxas de juros de forma sistemática, limitaram-se por vezes a cobrar juros às taxas constantes dos Quadros 5 e 6.
Quadro 5
Taxas de juros cobradas pelo Banco […] (empréstimos em dólares americanos (USD) à taxa LIBOR)
Ano
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Quadro 6
Taxas de juros cobradas pelo Banco […] (empréstimos em dólares americanos (USD) à taxa LIBOR)
Ano
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Quadro 7
Taxas de juros legais
Ano
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
As autoridades polacas argumentam que estes bancos consideraram que a sua rentabilidade seria mais elevada se contribuíssem para o processo de reestruturação da PZL Hydral. Com efeito, acompanharam atentamente as negociações com a primeira empresa que manifestou interesse na aquisição da PZL Wroclaw, ou seja, a […] (ver pontos 57 e seguintes). Os bancos acompanhavam regularmente a situação económica da PZL Hydral através dos seus relatórios financeiros, de visitas às instalações e de análises de mercado.
(31)
O Banco […] acabou por recuperar os seus créditos no âmbito de um acordo de regularização das dívidas concluído em Abril de 2003. Renunciou a 51,6 milhões de PLN e aceitou o reembolso de apenas 4 milhões de PLN (7 %). O cancelamento parcial da dívida resultante do acordo de regularização foi inscrito na contabilidade da PZL Hydral no exercício financeiro de 2004.
(32)
O Banco […] aceitou que as dívidas fossem liquidadas com base na sua própria avaliação económica, apesar de possuir hipotecas de primeiro nível. Mais concretamente, o banco garantiu o seu crédito através de uma garantia de 13,7 milhões de PLN sobre imóveis, que lhe conferia todos os direitos de licença e comerciais ao abrigo do acordo de licença concluído com a […], relativo à produção de equipamento de ar condicionado no valor de 1,2 milhões de USD (cerca de 3 968 000 PLN) (10), que transferia a maquinaria e o equipamento fornecidos por […] ao abrigo do acordo de licença, até ao valor de 2,4 milhões de USD (cerca de 7 938 000 PLN), e cedia o produto da venda do equipamento de ar condicionado, até um valor mínimo de 8 milhões de USD anuais (cerca de 26,5 milhões PLN) (11).
(33)
Em Novembro de 2006, o Banco […] aceitou um acordo de regularização das dívidas que previa a anulação de 86,4 milhões de PLN e o reembolso de apenas 11,5 milhões de PLN. Desta forma, a PZL Hydral acabou por reembolsar apenas 13 % da dívida. O restante, ou seja, 74,9 milhões de PLN, foi anulado.
(34)
O Banco […] aceitou este montante reduzido apesar de possuir garantias de primeiro nível sobre os imóveis mais importantes, de que dependia a maior parte da produção e onde se localizavam as estruturas administrativas. Estas garantias consistiam, essencialmente, em hipotecas de primeiro nível sobre dois imóveis, num montante total de 19,75 milhões de PLN, numa penhora de primeira categoria sobre uma linha tecnológica de produção de compressores, no montante de 20 milhões de PLN, numa cessão de primeiro nível das receitas obtidas no âmbito de contratos de venda de compressores no valor de 20 milhões de PLN, numa penhora registada de primeira categoria sobre maquinaria e equipamento com um valor total de 2,8 milhões de PLN e em acordos de transferência de primeiro nível relativos a bens móveis no valor de 2,65 milhões de PLN, 2,4 milhões de PLN, 0,56 milhões de PLN e 1,1 milhões de PLN, respectivamente. Acresce que a natureza da garantia permitiria a qualquer potencial comprador continuar a produção após a compra; seria igualmente possível transportar a maquinaria, quer no seu conjunto, quer por componentes, sem a desmantelar, na eventualidade de um potencial comprador a pretender deslocar.
(35)
Após a conclusão dos acordos com os bancos, a garantia sobre os activos fixos foi liberada. Em consequência, a posição dos «credores públicos» relativamente a esta garantia melhorou, ou seja, o nível da sua hipoteca subiu (12).
(36)
Em 1998, as obrigações da empresa para com credores públicos, resultantes de dívidas de direito público (ou seja, dívida à segurança social, à Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia, à Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole, à Direcção Regional da Baixa Silésia, ao Conselho Municipal de Wroclaw e ao Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência), ascendiam a 29 milhões de PLN. Além disso, as dívidas de direito civil da empresa ao Ministério das Finanças ascendiam a 9,4 milhões de PLN. A evolução destas dívidas aos diferentes credores públicos consta dos Quadros 8, 9, 10, 11, 12, 13 e 14.
Quadro 8
Dívida da PLZ Hydral ao Instituto de Segurança Social (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Juros
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Total
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Quadro 9
Dívida da PLZ Hydral à Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Juros
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Total
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Quadro 10
Dívida da PLZ Hydral à Tesouraria da Fazenda Pública de Wrocław Psie Pole (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Juros (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Total
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Quadro 11
Dívida da PLZ Hydral ao Conselho Municipal de Wroclaw (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Juros
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Total
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Quadro 12
Dívida da PLZ Hydral à Direcção Regional da Baixa Silésia (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Juros
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Total
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Quadro 13
Dívida da PLZ Hydral ao Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência (em milhares de PLN)
31.12. 1998
31.12. 1999
31.12. 2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Juros
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Total
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Quadro 14
Dívida da PLZ Hydral ao Ministério das Finanças (em milhares de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capital
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Juros
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Total
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Os credores públicos cobraram os juros de mora constantes do Quadro 15. Importa notar que os Quadros 8 a 14 têm em conta reembolsos parciais e apresentam a situação no final do ano; em consequência, os juros devidos num dado ano não estão directamente relacionados com o capital em dívida, que pode flutuar.
Quadro 15
Juros sobre a dívida fiscal (14)
Ano
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Para além de cobrar os juros sobre a dívida fiscal pertinentes, o Instituto de Segurança Social, a Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia, a Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psi Pole, o Conselho Municipal de Wroclaw e a Direcção Regional da Baixa Silésia garantiram a recuperação dos montantes em dívida pela PZL Hydral registando hipotecas sobre os seus imóveis. Os Quadros 16, 17, 18, 19 e 20 mostram as alterações das hipotecas sobre os activos da PZL Hydral detidas por estes credores públicos.
Quadro 16
Garantia sobre os activos da PZL Hydral detida pelo Instituto de Segurança Social
Ano
Montante
Observações
1
1998
21 996 411,92 PLN
Montante total de hipotecas
2
1999
21 996 411,92 PLN
Montante total de hipotecas
3
2000
21 996 411,92 PLN
Montante total de hipotecas
4
2001
28 660 990,95 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 4 641 357,06 PLN
Quadro 17
Garantia sobre os activos da PZL Hydral detida pela Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia
Ano
Montante
Observações
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
Montante total de hipotecas
9
2006
5 692 649,25 PLN
Montante total de hipotecas
10
2007
5 692 649,25 PLN
Montante total de hipotecas
Quadro 18
Garantia sobre os activos da PZL Hydral detida pela Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole
Ano
Montante
Observações
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
Montante total de hipotecas
4
2001
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
6
2003
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
7
2004
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
8
2005
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
9
2006
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
10
2007
212 138,61 PLN
Montante total de hipotecas
Quadro 19
Garantia sobre os activos da PZL Hydral detida pelo Conselho Municipal de Wroclaw
Ano
Montante
Observações
1
1998
710 074,30 PLN
Montante total de hipotecas
2
1999
710 074,30 PLN
Montante total de hipotecas
3
2000
710 074,30 PLN
Montante total de hipotecas
4
2001
945 962,80 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
Montante total de hipotecas
7
2004
11 217 294,85 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
Montante total de hipotecas
9
2006
12 589 452,85 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
Montante total de hipotecas
Foi acrescentada uma hipoteca de 2 790 305,40 PLN
Quadro 20
Garantia sobre os activos da PZL Hydral detida pela Direcção Regional da Baixa Silésia
Ano
Montante
Observações
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
6
2003
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
7
2004
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
8
2005
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
9
2006
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
10
2007
634 594,10 PLN
Montante total de hipotecas
(39)
As autoridades polacas salientaram ainda que os credores públicos tiveram em conta o considerável aumento do valor dos imóveis industriais em Wroclaw entre 2003 e 2008. De um modo geral, os preços dos imóveis aumentaram 100 %, mas o valor dos imóveis da PZL Hydral aumentou 300 %. Em consequência, os credores públicos com hipotecas sobre activos da PZL Hydral assistiram a um aumento efectivo do valor das suas garantias.
(40)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência e o Ministério das Finanças não possuíam qualquer garantia (hipoteca) sobre os activos da PZL Hydral. No entanto, o Ministério das Finanças executou parte do seu crédito através de um acordo concluído com a PZL Hydral em 20 de Maio de 2002, nos termos do qual a PZL Hydral se obrigava a pagar uma parte substancial da sua dívida até ao final de 2002, conforme resulta do Quadro 14.
(41)
Segundo as autoridades polacas, os credores públicos - contrariamente aos credores privados - tomaram medidas com vista a uma execução forçada através de um agente de execução. Entre 1998 e 2007, o Instituto de Segurança Social emitiu títulos executivos num montante de 119,95 milhões de PLN, a Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia num montante de 43,8 milhões de PLN e o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência num montante de 2,1 milhões de PLN; contudo, o montante efectivamente obtido com a execução foi inferior ao nível das dívidas indicadas nos títulos executivos. As autoridades polacas sublinharam que as opções alternativas, como a tomada de posse dos activos, não foram consideradas razoáveis pelo agente de execução e não faziam sentido em termos económicos. Outros credores públicos não tomaram quaisquer medidas tendentes a executar as dívidas, tendo antes observado o processo de privatização e reestruturação que, na sua opinião, lhes traria benefícios superiores aos de uma execução directa das dívidas.
Quadro 21
Resumo das execuções intentadas contra a PZL Hydral por credores públicos (1997-2009)
Ano
Dívidas públicas pagas
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000
Total
87 846 336,84 PLN
(42)
Entre 1998 e 2009, foram pagas dívidas a entidades públicas no valor de 87,846 milhões de PLN (26 %).
(43)
Desde 2003, registou-se um considerável aumento no pagamento das dívidas da PZL Hydral.
II.3 A PZL Hydral enquanto empresa em dificuldades
(44)
O Quadro 22 apresenta dados financeiros da PZL Hydral relativos ao período 1998-2009.
Quadro 22
Dados seleccionados dos relatórios financeiros da PZL Hydral (em milhares de PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Receitas de vendas líquidas
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Lucro (prejuízo) das vendas
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Lucro líquido (prejuízo) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Activos totais
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Capital próprio (negativo)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dívidas a longo prazo e reservas
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Entre 1998 e 2002, o capital próprio da PZL Hydral foi positivo. A partir de 2003, o seu capital próprio ficou negativo, tendo registado prejuízos líquidos sistemáticos até 2007. Entre 2007 e 2009, a PZL Hydral registou lucros. O valor dos activos da PZL Hydral diminuiu de 203,936 milhões de PLN em 1998 para 76,986 milhões de PLN em 2006. As dívidas a longo prazo aumentaram continuamente entre 1998 e 2001 e entre 2003 e 2006, ano em que atingiram 327,486 milhões de PLN.
(46)
Conforme já explicado, a partir de 2008, o essencial das receitas da PZL Hydral resultava da venda de serviços e de existências produzidas em anos anteriores e, até certo ponto, das suas filiais.
II.4 A PZL Wroclaw enquanto empresa em dificuldade
(47)
No que respeita à situação financeira da PZL Wroclaw, em 2007, 2008 ou 2009 a PZL Wroclaw nunca perdeu mais de 50 % do seu capital, nem reuniu as condições de elegibilidade para um processo de falência nos termos da legislação polaca. O volume de negócios da PZL Wroclaw cifrou-se em 5,3 milhões de PLN em 2006, em 23 milhões de PLN em 2007 e em 60 milhões de PLN em 2008. Em 2006, teve um prejuízo líquido de 1 milhão de PLN, enquanto em 2007 registou um lucro líquido de 0,04 milhões de PLN, que aumentou abruptamente para 8,7 milhões de PLN em 2008.
(48)
De acordo com os relatórios financeiros da PZL Wroclaw, o valor do seu activo imobilizado aumentou de 4,8 milhões de PLN em 2006 para 25,7 milhões de PLN em 2007,27 milhões de PLN em 2008 e 29 milhões de PLN em 2009. Nos termos da Lei do Orçamento polaca, os recursos financeiros para aquisições militares são atribuídos anualmente pelo Ministério da Defesa. Em 2008, a PZL Wroclaw obteve contratos para produtos militares e vendeu produtos militares (por exemplo, sistemas hidráulicos, componentes pneumáticas para sistemas de regulação de combustível) no valor de […] e prestou ao Ministério da Defesa serviços de manutenção no valor de […], o que representa um valor global de […].
(49)
As autoridades polacas sustentam ainda que, até ao final de 2008, o mercado em que a PZL Wroclaw desenvolvia as suas actividades, ou seja, o mercado da aeronáutica e da defesa, não apresentava quaisquer sinais de abrandamento.
(50)
Contudo, em 2009, a PZL Wroclaw conheceu dificuldades financeiras na sequência de uma marcada quebra nas encomendas do Ministério da Defesa resultante da crise económica. Em 2009, o valor dos produtos militares encomendados e vendidos (por exemplo, sistemas hidráulicos, componentes pneumáticos para sistemas de regulação de combustível) caiu para […], enquanto o valor dos serviços de manutenção caiu para […]. Em consequência, as vendas de produtos militares sofreram uma quebra de […] % em relação a 2008, pelo que em 2009 a PZL Wroclaw registou um prejuízo líquido de 8,3 milhões de PLN. O seu volume de negócios diminuiu de 60 milhões de PLN em 2008 para 41 milhões de PLN em 2009.
(51)
As dívidas da empresa aumentaram de 31 milhões de PLN em 2008 para 35 milhões de PLN em 2009, tendo anteriormente aumentado de 7 milhões de PLN em 2006 para 18,4 milhões de PLN em 2007.
(52)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que, nos termos da legislação polaca (16), a PZL Wroclaw não era ainda elegível para um processo de falência. Contudo, se o processo de reestruturação em curso do Grupo Hydral, assente nos pressupostos subjacentes ao plano de reestruturação para as dívidas de direito público e ao acordo-quadro com o investidor, não fosse bem-sucedido, a PZL Wroclaw teria de apresentar um pedido de falência.
II.5 O plano de reestruturação e o processo de privatização
(53)
O plano de reestruturação da PZL Hydral e da PZL Wroclaw (o «plano») deve ser apreciado no contexto das tentativas da Polónia de privatizar as partes viáveis das empresas, nomeadamente no domínio da aeronáutica e da defesa.
(54)
Em 1998, um grupo de consultoria independente, o Business Management Finance S.A, definiu uma estratégia para a reestruturação da PZL Hydral. A estratégia incluía um diagnóstico da situação financeira actual da PZL Hydral, a par de uma análise dos custos e das actividades de reestruturação. A estratégia indica que seria razoável isolar alguns activos da PZL Hydral e vendê-los a um investidor privado, no intuito de reestruturar as dívidas da empresa.
(55)
Os accionistas da PZL Hydral e, após a sua aquisição em 2004, da PZL Wroclaw reuniram-se regularmente para analisar a privatização do grupo ou de partes do grupo (PZL Wroclaw) e negociaram as condições da transacção com as partes interessadas.
(56)
Subsequentemente, as autoridades polacas iniciaram negociações com potenciais investidores, que foram acompanhadas de perto por credores privados (unicamente na primeira tentativa de privatização com […]) e públicos. Foram mantidas negociações com as seguintes empresas: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) e, a partir de 2009, com o actual investidor, […] («[…]» ou o «investidor»).
(57)
Em 2002, na sequência de uma cooperação industrial, foram iniciadas conversações sobre a venda da PZL Hydral com […], um produtor mundial de componentes aeronáuticos, com um volume de negócios anual cifrado em […] em 2009. Em 25 de Novembro de 2002, a […] e a PZL Hydral concluíram um acordo relativo à não divulgação de informações. Em 22 de Abril de 2003, a […] endereçou à PZL Hydral uma carta de intenções em que manifestava o seu interesse na eventual aquisição de acções da PZL Hydral, bem como a sua vontade de realizar uma auditoria jurídica. A auditoria foi realizada em Maio de 2003. Em Abril de 2005, a […] alargou o âmbito da auditoria jurídica, tendo em vista a potencial aquisição da PZL Wroclaw, que havia sido adquirida em 2004. Em Junho de 2005, a documentação foi entregue à […]. No segundo semestre de 2005 e no primeiro semestre de 2006, foram realizadas numerosas reuniões com os representantes da […]. Não obstante, após Novembro de 2006, a […] nada fez para concluir a transacção.
(58)
Segundo as autoridades polacas, a […] abandonou as negociações devido ao facto de não ter sido encontrada qualquer solução para a questão das dívidas da empresa.
(59)
Durante as negociações, os credores públicos e privados foram regularmente informados, por vezes semanalmente, dos seus progressos.
(60)
As autoridades polacas adoptaram uma nova estratégia de privatização, que visava transformar a PZL Wroclaw numa empresa viável, para que pudesse ser vendida e, com o produto da venda da PZL Wroclaw e das demais filiais e activos, liquidar a PZL Hydral. Esta estratégia foi aprovada pela IDA, pela PZL Hydral e pelos credores públicos da PZL Hydral, e foi formalizada no quarto trimestre de 2007, tal como o plano de reestruturação 2007-2010 (o «plano»).
(61)
De acordo com o plano, os credores públicos deveriam ser pagos com o produto da venda dos activos da PZL Hydral, a saber: Zakład Ciepłowniczy «Term-Hydral» Sp. z o.o. - 1 milhão de PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o. - 3 milhões de PLN. A venda da PZL Wroclaw deveria render 65,9 milhões de PLN (incluindo a unidade de vazamento). A venda das demais imobilizações financeiras deveria render 0,5 milhões de PLN, a de um imóvel denominado BBCenter 47,5 milhões de PLN, a de um parque de estacionamento 2 milhões de PLN e a de uma central eléctrica (GSZ) 0,9 milhões de PLN. Por conseguinte, o plano partia do pressuposto de que a venda de activos geraria receitas totais de, no mínimo, 120,8 milhões de PLN.
(62)
O plano previa igualmente uma injecção de capital de 36 milhões de PLN, destinada a garantir o pagamento de 156,8 milhões de PLN a credores públicos. O plano previa ainda a possibilidade de a IDA assegurar uma injecção de capital adicional de um montante de 77,4 milhões de PLN, para pagar ao Instituto de Segurança Social as dívidas respeitantes ao período 1996-1998.
(63)
Subsequentemente, em Janeiro de 2007, a PZL Wroclaw adquiriu certificados e alvarás militares para vender armamento (ver ponto 16). No decurso de 2007, adquiriu mais activos, maquinaria, equipamento e saber-fazer. Estas aquisições foram financiadas por um empréstimo de 12,5 milhões de PLN concedido pela IDA à PZL Wroclaw em 24 de Maio de 2007 (o «empréstimo de 2007») e por uma contribuição em espécie da empresa-mãe, a PZL Hydral, para o capital da PZL Wroclaw, sob a forma de transferência de activos, em Dezembro de 2007.
(64)
As autoridades polacas sublinharam ainda que o empréstimo de 2007 foi concedido com o objectivo de a IDA obter uma participação de aproximadamente […] % na PZL Wroclaw (correspondente à conversão das dívidas em capital) e um rendimento adequado do capital investido após a venda das suas acções na PZL Wroclaw, enquanto a PZL Hydral utilizaria a sua participação para pagar aos credores públicos.
(65)
O empréstimo de 2007 foi concedido a uma taxa WIBOR variável a três meses, acrescida de 200 pontos de base, à época 6,45 %, com uma duração inicial até 2007, partindo do pressuposto de que seria prolongado até à conversão das dívidas em capital, antes da venda da PZL Wroclaw. O empréstimo tinha as seguintes garantias:
-
uma penhora registada (17) sobre os activos fixos da PZL Wroclaw (maquinaria), no valor de 5,5 milhões de PLN, inscrita no registo de penhoras,
-
uma penhora ordinária (18) sobre 66 850 acções, correspondentes a 100 % da empresa à época da transacção, em Maio de 2007, e a […] % no final de 2007.
(66)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que, a pedido da IDA, a PZL Wroclaw foi avaliada em Março de 2007 pelos consultores Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, na qualidade de peritos independentes. Foram utilizados três métodos de avaliação: o método das receitas com base no lucro líquido actualizado (método 1), o método das receitas com base no lucro líquido actualizado mais amortização (método 2) e o método do fluxo de caixa actualizado (método 3) (19), incluindo uma análise de sensibilidade (cenários moderado, optimista e pessimista).
(67)
Utilizando estes três métodos, o valor da PZL Wroclaw foi estimado em:
Método 1:
a)
Com o cenário moderado, o valor foi estimado em […];
b)
Com o cenário optimista, o valor foi estimado em […];
c)
Com o cenário pessimista, o valor foi estimado em […].
Método 2:
a)
Com o cenário moderado, o valor foi estimado em […];
b)
Com o cenário optimista, o valor foi estimado em […];
c)
Com o cenário pessimista, o valor foi estimado em […].
Método 3:
a)
Com o cenário moderado, o valor foi estimado em […];
b)
Com o cenário optimista, o valor foi estimado em […];
c)
Com o cenário pessimista, o valor foi estimado em […].
(68)
Para a avaliação da PZL Wroclaw, foram utilizados os três elementos seguintes:
-
as previsões financeiras da empresa, incluindo o fluxo de caixa, o lucro líquido e a amortização, para o período 2007-2011, com uma análise de sensibilidade (cenários moderado, optimista e pessimista); ver Quadro 23,
-
uma taxa de desconto baseada no custo médio ponderado do capital de 10,25 %, e
-
o pressuposto de que o fluxo de caixa será constante após 2007-2011.
Quadro 23
Os diferentes cenários considerados no estudo de 2007 (em milhares de PLN)
Ano
2007
2008
2009
2010
2011
Cenário moderado
Fluxo de caixa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido + Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cenário optimista
Fluxo de caixa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido + Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cenário pessimista
Fluxo de caixa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Lucro líquido + Amortização
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Para os três métodos de avaliação, a taxa de desconto é baseada no custo médio ponderado do capital de 10,25 % (20). As previsões financeiras da empresa, incluindo o fluxo de caixa, o lucro líquido e a amortização para o período 2007-2011, com uma análise de sensibilidade (cenários moderado, optimista e pessimista para 2007-2011), são baseadas em dados fornecidos pela PZL Wroclaw. De acordo com o estudo, estes dados baseiam-se, em grande medida, em previsões encomendadas pelo Ministério da Defesa.
(70)
Partindo desta avaliação, para determinar o valor das acções da empresa, as autoridades polacas baseiam-se no cenário pessimista, que produziu o resultado mais baixo. Nesta base, partiram do pressuposto de que a garantia sob forma de penhora ordinária sobre acções da PZL Wroclaw tinha um valor de mercado de, no mínimo, 20,3 milhões de PLN (21). Assim, as autoridades polacas entendem que, na altura, e conjuntamente com a penhora sobre a maquinaria, que tinha então um valor de 5,5 milhões de PLN, o valor da garantia era superior ao valor do empréstimo.
(71)
Acresce que, com base no estudo dos peritos, em 2007 a IDA entendeu que seria razoável considerar que, no final de 2007, a PZL Wroclaw tinha um valor de […] e ter em conta o cenário moderado. A IDA entendeu ainda que iria obter um rendimento pelo seu investimento. O rendimento directo que a IDA poderia obter, partindo do princípio de que iria proceder à conversão das dívidas em capital antes da venda e deter […] % das acções (o que é uma percentagem aproximada e corresponde ao pressuposto em que se baseou a IDA) seria de, no mínimo, 48,5 milhões de PLN.
(72)
Nestas circunstâncias, as autoridades polacas alegaram que, no que respeita ao empréstimo de 2007, a IDA agiu como um investidor, no contexto da venda da PZL Wroclaw. As autoridades polacas sublinharam ainda que, por conseguinte, o empréstimo de 2007 não foi concedido à PZL Hydral, como se afirma na decisão de dar início ao procedimento.
(73)
Com base na nova estratégia de privatização e no plano de reestruturação 2007-2011, no primeiro trimestre de 2007, a […], um importante fornecedor mundial […] de sistemas e serviços para a aeronáutica e para as indústrias espacial e de defesa que, em 2009, obteve receitas de […], iniciou negociações com vista à aquisição da PZL Wroclaw e realizou uma auditoria jurídica da PZL Wroclaw em Julho/Agosto de 2007 e em Fevereiro de 2008. Estas negociações foram resultado da cooperação industrial existente.
(74)
Em 31 de Janeiro de 2008, a […] fez uma oferta pelas acções da PZL Wroclaw, que aumentou, pela primeira vez, em 14 de Fevereiro de 2008. Em 17-18 de Março de 2008, realizou-se uma reunião entre representantes da […] e a IDA. Em 2 de Abril de 2008, a […] aumentou pela segunda vez a sua oferta. O preço oferecido pelas acções em 2 de Abril de 2008 foi de […] (reflectindo o valor da PZL Wroclaw em 31 de Dezembro de 2007), acrescido de alterações do activo imobilizado calculadas segundo uma fórmula específica. As autoridades polacas informaram a Comissão de que a aplicação da fórmula para reflectir o aumento dos lucros resultaria num aumento de preço de […].
(75)
Esta oferta era consentânea com uma avaliação encomendada pela IDA a um perito independente. Essa avaliação, realizada pela Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluiu que o valor da PZL Wroclaw em Março de 2008 era de […], com base no método do valor do activo líquido («método NAV»). Este método adopta uma abordagem centrada no activo e tem em conta o valor dos activos e do crédito e débito patrimoniais e extrapatrimoniais. Simultaneamente, o valor da PZL Hydral com base no método do fluxo de caixa actualizado (o «método DCF»), que tem em conta futuras receitas tanto dos activos corpóreos como dos incorpóreos da PZL Wroclaw foi avaliado em […]. O estudo não inclui qualquer análise de sensibilidade (ou seja, não descreve diferentes cenários).
(76)
Com o método DCF, as previsões do fluxo de caixa para 2008 e anos seguintes baseiam-se no plano financeiro 2007-2013 da PZL Wroclaw, que parte do pressuposto de que a inflação será a prevista pelo Banco Nacional da Polónia em Fevereiro de 2008 para o período em causa. O custo do capital é avaliado em 16,65 %, incluindo a taxa de rendimento isenta de risco (4,70 %), o prémio de risco do mercado (7,17 %), o prémio de risco do sector (1,78 %) e o prémio de dimensão do mercado (3 %), permitindo a tomada em consideração da dimensão da PZL Wroclaw comparativamente com os seus concorrentes (como a […] ou a […]). O estudo considera que, a partir de 2014, o fluxo de caixa irá aumentar à razão de 3 % ao ano (com base numa inflação de 2 %).
Quadro 24
Estimativa do fluxo de caixa futuro da PZL Wroclaw (em milhares de PLN)
Ano
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Custo do capital próprio (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Estimativa do fluxo de caixa futuro
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Estimativa actualizada do fluxo de caixa futuro
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
O método do valor do activo líquido ajustado constitui uma forma de avaliar a empresa «em actividade», ao ajustar o valor do activo e do passivo ao valor justo de mercado (22). O ajustamento do passivo, que passou de um valor contabilístico de 18,35 milhões de PLN para um activo líquido com um valor de […] foi realizado com base na conversão das dívidas em capital prevista para 2007. O último ajustamento teve em conta activos extrapatrimoniais.
Quadro 25
PZL Wroclaw - método NAV ajustado (em milhares de PLN) (23)
Valor contabilístico
Valor do activo líquido
Activos fixos
25 710
[…]
Activo imobilizado
9 945
[…]
Passivo
18 350
[…]
Activo extrapatrimonial
0
[…]
Total
17 305
[…]
(78)
O valor líquido ajustado dos activos fixos é de […] e o seu valor contabilístico ascende a 25,710 milhões de PLN. O ajustamento é realizado, essencialmente, através do cálculo do valor justo de mercado de todos os activos, com base num estudo elaborado em 29 de Março de 2007 e apresentado à Comissão por um perito independente, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. O estudo calcula, essencialmente, o valor de imóveis, como edifícios e terrenos. O valor dos edifícios foi avaliado com base na seguinte fórmula:
V = Cn(1-Lu/100) × R
«Cn» é o custo de construção de um novo edifício; «Lu» é o nível de utilização do edifício e «R» é um coeficiente destinado a reflectir as diferenças de preços entre as diferentes regiões. O valor dos terrenos é determinado com base numa abordagem comparativa que considera que o preço de um terreno é igual ao preço obtido por uma parcela de terreno similar, ajustado de modo a reflectir diferenciais de inflação.
(79)
O ajustamento de um passivo com um valor contabilístico de 18,350 milhões de PLN para um activo líquido com um valor de […] foi realizado com base na conversão das dívidas em capital prevista para 2007.
(80)
O último ajustamento teve em conta activos extrapatrimoniais. As rubricas que não constam do balanço, mas que, de acordo com os autores do estudo, devem constar da avaliação, são os seguintes: «organização dos recursos humanos» e «organização do processo de produção», tendo em conta os aspectos não quantificáveis da avaliação associados ao valor da direcção da empresa.
(81)
No seguimento da oferta da […], as autoridades polacas notificaram o plano à Comissão, em Março de 2008, como um auxílio à reestruturação da PZL Hydral, partindo do princípio de que a PZL Wroclaw seria vendida por […]. Incluíram igualmente o empréstimo de 2007 e um empréstimo adicional de 4 milhões de PLN a conceder à PZL Wroclaw no âmbito das medidas destinadas a concluir as negociações com a […].
(82)
O empréstimo adicional (o «empréstimo de 2008») foi concedido em 2 de Abril de 2008, no dia em que a IDA recebeu informações pormenorizadas sobre o segundo aumento da oferta. A IDA concedeu este empréstimo a título de crédito intercalar, até que fosse fechado o negócio com a […]. A PZL Wroclaw necessitava desse montate para satisfazer o aumento das encomendas do Ministério da Defesa.
(83)
O empréstimo foi concedido por um período de cinco anos, com uma taxa de juro variável, baseada na taxa de referência da Comissão para a Polónia (6,42 %, à data da concessão), com as seguintes garantias:
-
uma penhora registada sobre os activos fixos da PZL Wroclaw (quatro máquinas e equipamento), no valor de 2,8 milhões de PLN, inscrita no registo de penhoras,
-
cessão de receitas no âmbito de um contrato comercial, no montante de 5,2 milhões de PLN.
(84)
Em consequência, as autoridades polacas consideram que o valor das penhoras era superior ao valor do empréstimo.
(85)
O empréstimo foi concedido para permitir à PZL Wroclaw adquirir a maquinaria necessária ao processo de produção. A IDA concedeu o empréstimo de 2008 numa fase avançada das negociações com a […], persuadida de que seria reembolsada pela PZL Wroclaw, com os seus próprios fundos, ou pelo investidor.
(86)
Nessa base, as autoridades polacas alegaram que a IDA agiu não só de forma comparável a um investidor privado, mas também como a entidade vendedora da PZL Wroclaw.
(87)
A Comissão foi também informada pelas autoridades polacas de que a actividade da PZL Wroclaw em 2008 foi parcialmente financiada através de locação operacional. Em Junho de 2008, foram assinados dois acordos de locação operacional, […] e […], com uma empresa privada […]. O valor líquido da locação efectuada ao abrigo desses contratos ascendeu a 271 002 e a 401 263,20 EUR (0,82 milhões de PLN, incluindo o imposto sobre o valor acrescentado) (24). O custo, para a PZL Wroclaw, da locação efectuada ao abrigo destes acordos foi o seguinte: 88 762,30 EUR, que corresponde à diferença entre o valor líquido da maquinaria e o valor líquido da locação. Estes acordos funcionam de forma similar aos empréstimos, servindo o objecto da locação de garantia. No termo do contrato de locação, a PZL Wroclaw terá direito a adquirir a maquinaria por 5 835 EUR. Antes de concluir estes acordos de locação financeira com a PZL Wroclaw, a […] procedeu a uma análise aprofundada da situação económica e financeira da empresa, incluindo a sua capacidade para gerar um fluxo de caixa suficiente para pagar as prestações.
(88)
As autoridades polacas referiram ainda, na sua notificação inicial, a conversão da dívida em capital prevista no plano, no montante de 13,5 milhões de PLN (acrescidos de juros).
(89)
Em Março e Abril de 2008, foram concluídas as negociações sobre as condições e disposições do contrato de transferência de acções. Contudo, em 14 de Abril de 2008, a […] retirou a sua oferta. Segundo as autoridades polacas, a razão provável da retirada da oferta terão sido as consideráveis mudanças registadas no mercado mundial devido à crise económica.
(90)
Na sequência do abandono das negociações pela […], o processo de venda voltou a ser lançado. A venda foi anunciada na imprensa nacional e internacional, sob a forma de convite à participação em negociações com vista à aquisição de 100 % das acções da PZL Wroclaw. Em 19 de Maio de 2008, o convite foi publicado na Puls Biznesu, a maior publicação especializada da Polónia, e no Rzeczpospolita, o jornal diário de maior circulação do país. Em 20-26 de Maio de 2008, o convite foi igualmente publicado na Flight International, a revista de aeronáutica de nível mundial. Em Novembro de 2008, foram publicadas informações da venda projectada na Raport Wojsko Technika Obronność, uma revista de aeronáutica em polaco, com um público internacional. Não foram recebidas quaisquer ofertas para a compra das acções.
(91)
Dadas as circunstâncias, foram envidados novos esforços, tendo as informações acima referidas sido transmitidas e apresentadas directamente pela PZL Hydral a empresas potencialmente interessadas na compra da PZL Wroclaw. As autoridades polacas sublinharam que a venda foi anunciada em feiras e eventos do sector, incluindo festivais aéreos (25), bem como em cartas enviadas a mais de 80 empresas. As autoridades polacas indicaram ainda que as informações sobre a venda se encontravam permanentemente disponíveis no sítio Web da PZL Hydral, que regista anualmente 500 000 visitas. Tendo em conta a especificidade da produção da PZL Wroclaw (enquanto fornecedora de bens e serviços às forças armadas polacas, esta empresa assume particular importância para a segurança nacional) e o nível razoavelmente elevado de concentração da indústria aeronáutica à escala mundial, que limita consideravelmente o número de investidores potenciais, as autoridades polacas argumentaram que os potenciais investidores tiveram todos a oportunidade de obter informações sobre a venda da PZL Wroclaw e de participar neste processo de privatização. Deste modo, segundo as autoridades polacas, todo o sector teve conhecimento da venda.
(92)
O anúncio da venda consistia apenas num convite para negociações, não contendo quaisquer condições específicas.
(93)
Na sequência dos novos esforços das autoridades polacas, no segundo semestre de 2008, a IDA recebeu uma primeira manifestação de interesse e, posteriormente, uma oferta da parte da […]. No segundo semestre de 2008, a IDA recebeu uma segunda manifestação de interesse, desta vez da parte da […].
(94)
Em 30 de Setembro de 2008, a […] apresentou uma oferta preliminar não vinculativa para a compra de 100 % das acções da PZL Wroclaw («a oferta de 30 de Setembro de 2008») por […]. A […] é um fundo de investimento que desenvolve actividades no mercado accionista privado e cujo proprietário (pessoa singular) detém também a 100 % a […] (26). A oferta de 30 de Setembro de 2008 foi feita relativamente a uma empresa sem passivo e na condição de os resultados financeiros de 2009 (em especial o lucro líquido e o EBITDA - resultado antes de juros, impostos, provisões e amortizações) serem similares aos de 2008. Mais concretamente, em 2009 deveria ser obtido um EBITDA de, no mínimo, […] e o lucro líquido deveria ser de, no mínimo […]; além disso, a empresa deveria registar um aumento de 5 % das vendas. Contudo, em resultado da crise financeira, as receitas da PZL Wroclaw sofreram uma quebra de 35 % e as condições da oferta não foram satisfeitas. No primeiro trimestre de 2009, a PZL Hydral estava já perfeitamente consciente de que o resultado financeiro ficaria aquém do limiar mínimo estabelecido na oferta da […]. Acresce que no início de 2009, foi confirmada a redução das encomendas do Ministério da Defesa, o que teve implicações significativas para a rentabilidade da empresa nesse ano. Não houve quaisquer contactos subsequentes com a […].
(95)
A […], uma empresa […] que se conta entre os maiores fornecedores mundiais de produtos aeronáuticos (para aeronaves comerciais, regionais, de negócios e militares) e industriais tecnologicamente avançados que, em 2009, registou um volume de negócios de […], encetou, no primeiro trimestre de 2009, conversações com vista à aquisição de acções da PZL Wroclaw.
(96)
Esta empresa realizou uma auditoria jurídica entre 20 de Abril e 12 de Maio de 2009. Com base nesta auditoria, assinou, em 20 de Agosto de 2009, um memorando de acordo (com uma descrição geral da transacção prevista) com a IDA, com vista à aquisição de acções da PZL Wroclaw num montante de […]. A IDA comprometeu-se a assegurar que o activo da PZL Wroclaw estaria livre de dívidas junto dos credores públicos da PZL Hydral. O memorando partia do pressuposto de que a IDA iria adquirir 100 % das acções da PLZL Wroclaw para, subsequentemente, as vender ao investidor. O investidor comprometeu-se a, após a venda, executar o seu plano de investimento pormenorizado, no valor adicional de […]. Em 18 de Dezembro de 2009, a IDA, a PZL Hydral e a […] assinaram um acordo-quadro. O anexo 2 desse acordo, que estabelece a regras que regem a conversão parcial em capital, a anulação parcial e o reembolso parcial dos empréstimos de 2007 e 2008, foi assinado em 12 de Março de 2010.
(97)
As autoridades polacas confirmaram que a venda não estava subordinada, nomeadamente, à manutenção dos postos de trabalho. As autoridades polacas informaram ainda a Comissão de que o investidor poderia decidir livremente as condições das suas relações comerciais com o Ministério da Defesa.
(98)
Do ponto VI consta uma descrição pormenorizada das negociações com a […].
II.6. Apreciação jurídica do plano pelas autoridades polacas
(99)
As autoridades polacas informaram que o custo global da reestruturação ascenderia a 262,2 milhões de PLN, repartidos do seguinte modo: reestruturação da dívida pública num montante de 234 milhões de PLN, outras reestruturações financeiras num montante de 11,5 milhões de PLN, investimentos num montante de 11 milhões de PLN, reestruturação dos activos num montante de 5,6 milhões de PLN e reestruturação dos efectivos num montante de 0,3 milhões de PLN.
(100)
Segundo as autoridades polacas, o custo global da reestruturação da PZL Hydral será financiado por um auxílio estatal de 130,5 milhões de PLN e por uma contribuição própria de 132 milhões de PLN. De acordo com o plano, a contribuição própria representa 50,3 % do custo da reestruturação. A contribuição própria inclui receitas da venda de activos fixos e de acções, bem como fundos a disponibilizar pelo futuro investidor na PZL Wroclaw.
(101)
No que respeita a contrapartidas, o plano propôs a venda de alguns bens de produção, que foi parcialmente realizada entre 2004 e 2006, com a resultante redução da capacidade. De acordo com o plano, a venda de maquinaria e de equipamento reduzirá a capacidade da empresa num total de 380 000 horas-máquina, o que equivale a 42 %. A maior parte da redução prevista (315 000 horas-máquina) já foi efectuada. As autoridades polacas alegaram que um terço desta redução não era necessária para restabelecer a viabilidade da empresa, mas visava reduzir a produção no domínio da hidráulica industrial, um segmento pouco rentável em que a empresa decidiu limitar a sua actividade.
(102)
O plano indicava ainda que o abandono de determinadas actividades (alegadamente rentáveis) e a venda de activos não relacionados com a produção devem ser considerados contrapartidas, na acepção das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (as «Orientações») (27). Por último, as autoridades polacas alegaram que a privatização da PZL Wroclaw, que permitirá que os concorrentes da empresa adquiram a capacidade, o saber-fazer e a quota de mercado da PZL Hydral, deve igualmente ser considerada uma contrapartida.
III. DÚVIDAS EXPRESSAS PELA COMISSÃO POR OCASIÃO DO INÍCIO E DO ALARGAMENTO DO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
(103)
O plano foi notificado como uma reestruturação no âmbito das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação. Em consequência, a Comissão baseou a sua apreciação preliminar nas informações de que dispunha nessa fase. Com base nessas informações, a Comissão expressou as seguintes preocupações:
(104)
No que respeita à elegibilidade da empresa para um auxílio à reestruturação no âmbito das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação, a Comissão duvidava de que a PZL Hydral não tivesse beneficiado de qualquer auxílio de emergência ou à reestruturação nos dez anos anteriores.
(105)
Em especial, a Comissão interrogava-se se a não execução ou a execução tardia das dívidas públicas não deveria ser tratada como um auxílio estatal. A Comissão sublinhou que, quando um organismo público que cobra contribuições para a segurança social tolera o não pagamento ou o pagamento tardio dessas contribuições durante um longo período de tempo, está indubitavelmente a conferir ao beneficiário uma vantagem, ao reduzir os encargos que a aplicação normal do sistema de segurança social implica para o beneficiário (28). Embora reconhecesse que os credores públicos tomaram algumas medidas de execução, a Comissão duvidava que essas medidas tivessem sido suficientes ou, nos casos em que foram tomadas tardiamente, eficazes, especialmente no que respeita às garantias na posse dos credores públicos, que poderiam ter sido executadas. Assim, nessa fase do procedimento, a Comissão duvidava que a conduta dos credores públicos tivesse sido similar à conduta de credores privados nas mesmas circunstâncias.
(106)
A Comissão expressou ainda dúvidas em relação a outras medidas comunicadas pelas autoridades polacas como isentas de elementos de auxílio estatal.
(107)
A Comissão duvidava que o reembolso parcial e a remissão parcial das dívidas a entidades públicas comunicados pelas autoridades polacas como isentos de elementos de auxílio estatal estivessem em conformidade com o princípio do credor privado.
(108)
A Comissão expressou igualmente dúvidas em relação à compatibilidade do plano com o mercado interno, à luz dos pontos 31 e seguintes das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação.
(109)
A Comissão duvidava que a contribuição proposta fosse real e efectiva e, por conseguinte, que o plano observasse o disposto nos pontos 43-45 das Orientações. A Comissão duvidava que as receitas esperadas da venda da PZL Wroclaw, mesmo se realizadas, pudessem ser consideradas como uma contribuição própria para a reestruturação. Conforme já se referiu, a PZL Wroclaw foi criada no final de 2004. De acordo com o plano, os bens de produção deveriam ter sido transferidos e o processo de privatização deveria ter sido lançado logo em 2007. As ofertas iniciais de potenciais investidores deveriam ter sido apresentadas no quarto trimestre de 2007 e, após negociações, deveria ter sido concluído um acordo de venda preliminar no primeiro semestre de 2008. Contudo, quando foi adoptada a decisão de dar início ao procedimento, a Comissão não tinha sido informada de qualquer manifestação de interesse por parte de potenciais investidores na aquisição da PZL Wroclaw.
(110)
A Comissão expressou igualmente dúvidas quanto ao facto de o plano assegurar a viabilidade a longo prazo requerida nos pontos 34-37 das Orientações. A Comissão observou que a reestruturação prevista estava centrada na reestruturação financeira, ou seja, cerca de 90 % da totalidade dos custos de reestruturação estavam destinados ao pagamento de juros de mora das dívidas a entidades públicas. Em consequência, as restantes medidas de reestruturação eram bastante limitadas. A Comissão sublinhou igualmente que, conforme já explicado, quando foi adoptada a decisão de dar início ao procedimento, não tinha sido informada de qualquer manifestação de interesse por parte de potenciais investidores. A Polónia indicou ainda que poderiam ser necessárias outras medidas de reestruturação após a privatização da empresa, o que levantou novas dúvidas quanto à viabilidade do plano.
(111)
A Comissão afirmou ainda que necessitava de esclarecimentos suplementares sobre a compatibilidade das contrapartidas propostas com os pontos 38-42 das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação. Na notificação, as autoridades polacas argumentavam que pelo menos um terço da redução da capacidade visava eliminar capacidades no segmento de hidráulica industrial, pouco lucrativo. Com base nas informações de que dispunha, a Comissão duvidava que a redução da capacidade de produção realizada ou prevista pela empresa fosse suficiente. A Comissão notou ainda que pelo menos algumas das medidas propostas se afiguravam necessárias para assegurar a viabilidade a longo prazo. A Comissão sublinhou em especial que, aparentemente, a venda já realizada de alguns bens de produção se tinha destinado especificamente a restabelecer a viabilidade. Da mesma forma, a venda de imóveis prevista seria mais uma fonte de financiamento do que uma contrapartida por uma distorção da concorrência.
IV. OBSERVAÇÕES DA POLÓNIA SOBRE O INÍCIO DO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
(112)
As autoridades polacas transmitiram as suas observações sobre a decisão de dar início ao procedimento relativamente à possibilidade de aplicar o teste do investidor privado no cenário comunicado, ou seja, em conjunção com injecções de capital.
(113)
As autoridades polacas afirmaram que as remissões propostas eram compatíveis com o princípio do credor privado, atento o facto de os credores públicos obterem um montante mais elevado na eventualidade de os activos da PZL Hydral serem vendidos do que no caso de a empresa abrir falência. As autoridades polacas afirmaram ainda que este ponto de vista se baseava em análises económicas e financeiras e era partilhado pelos credores públicos em causa.
(114)
As autoridades polacas alegaram que as duas injecções de capital a realizar pela IDA na PZL Hydral que, de acordo com a notificação, se destinariam a reembolsar os credores públicos, não prejudicavam a aplicação do princípio do credor privado.
(115)
Além disso, as autoridades polacas alegaram que o valor de mercado da PZL Wroclaw estava estreitamente associado à posse de certificados aeronáuticos e de alvarás de comercialização de armamento, bem como à sua mão-de-obra com experiência e qualificações únicas. Em caso de falência, seria impossível recuperar esta organização a um nível aceitável para os serviços de supervisão aeronáutica.
(116)
As autoridades polacas valorizaram a contribuição própria de 130 milhões de PLN que, mesmo no caso de a não execução das dívidas a entidades públicas ser considerada um auxílio estatal, correspondia a 50 % do custo de reestruturação. Além disso, as autoridades polacas notaram que a venda de activos estava em curso, pelo que todos os activos previstos no plano seriam alienados no âmbito da reestruturação.
(117)
No que respeita à viabilidade do plano a longo prazo, as autoridades polacas afirmaram que os objectivos da reestruturação estavam a ser devidamente realizados. Em especial, o processo de concentração da produção na zona oriental das instalações da PZL Hydral ocasionou uma redução dos custos fixos, melhorias operacionais na produção e receitas adicionais, provenientes do arrendamento do espaço libertado. Além disso, a produção e as vendas (incluindo 570 trabalhadores) foram deslocalizados para a PZL Wroclaw, que era então economicamente viável (dados relativos aos primeiros dez meses de 2008). O lucro líquido da PZL Wroclaw no final de 2008 estava estimado em, aproximadamente, 6 milhões de PNL, com vendas de 50 milhões de PLN. As autoridades polacas acrescentaram que, depois de ter sido concluído um acordo num cenário de credor privado no quarto trimestre de 2007, tanto a PZL Hydral como a PZL Wroclaw tinham pago atempadamente as suas dívidas aos credores públicos.
V. OBSERVAÇÕES DE TERCEIROS
(118)
A Comissão não recebeu quaisquer observações de terceiros.
VI. EVENTOS SUBSEQUENTES AO INÍCIO DO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO - O PLANO REVISTO
(119)
As autoridades polacas consideram que o preço de venda oferecido para as acções da PZL Wroclaw pela […] corresponde ao valor de mercado desta empresa. De acordo com as autoridades polacas, o preço oferecido reflectia a situação financeira da empresa, que se agravou em 2009 em resultado da crise financeira e da contracção das encomendas das forças armadas polacas.
(120)
As autoridades polacas indicaram ainda que este preço reflectia condições macroeconómicas. Só na bolsa de valores de Varsóvia, o índice da bolsa (WIG) caiu 36 %. Entre Abril de 2008 (abandono das negociações por parte da […]) e Junho de 2009, a classificação no mercado das empresas do sector da aeronáutica com um perfil de produção idêntico ao da PZL Wroclaw caiu drasticamente. As acções da […], a que pertence a […], caíram […] %, as acções da […] caíram […] % e as acções da […] caíram […] %.
(121)
A […] realizou uma auditoria jurídica (ver ponto 96). No âmbito da auditoria, foram comparados os dados relativos a […] de 32 empresas do sector da aeronáutica e calculados coeficientes médios, que determinavam de que forma estas empresas […]. Em seguida, estes coeficientes foram aplicados a […]. O resultado foi […].
(122)
No entanto, as conversações com a IDA sobre a avaliação do investidor sugerem que, nessa fase, a […] depende em elevado grau de um cliente, as forças armadas polacas, que deverão proporcionar […] % das receitas projectadas para o período 2010-2013 no âmbito do programa de modernização, cujo resultado é incerto, podendo ser iniciado um processo de falência se a situação financeira da PZL Wroclaw não melhorar em 2010.
(123)
Nessa base, o investidor sustenta que, ao oferecer […] pelas acções da PZL Wroclaw, está, de facto, a valorizá-las.
(124)
Depois de o preço oferecido pelo investidor ser conhecido, a IDA iniciou negociações com os credores públicos com vista ao reembolso parcial e à remissão parcial das dívidas contraídas junto destes credores, em conformidade com o plano e com base no produto da venda dos activos da PZL Hydral, sem qualquer injecção adicional de capital.
(125)
Para o efeito, em 15 de Janeiro de 2010, a IDA encomendou um estudo à Ernst &Young. À Ernst & Young foi solicitado que, na qualidade de perito independente, procedesse à comparação entre os dois cenários seguintes:
-
processo de falência da PZL Hydral, incluindo a sua filial PZL Wroclaw,
-
pagamento das dívidas utilizando o produto da venda da PZL Wroclaw à […] por […] e o produto da venda de outros activos da PZL Hydral.
(126)
A Ernst & Young avaliou a situação em relação a cada um dos credores públicos: o Instituto de Segurança Social, a Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia, a Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole, o Conselho Municipal de Wroclaw, o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência, a Direcção Regional da Baixa Silésia e o Ministério das Finanças. A análise não incluiu a IDA, porquanto a Agência não era credora da PZL Hydral, mas apenas accionista.
(127)
O estudo da Ernst & Young ficou concluído em 24 de Fevereiro de 2010, tendo sido adoptada uma abordagem cautelosa: apenas foram quantificados os montantes cujo reembolso directo estava previsto em cada cenário. Por conseguinte, a análise não teve em conta custos alternativos (29), previsões de lucro a longo prazo e a inflação.
(128)
O cenário da falência, conducente à liquidação, foi analisado partindo do pressuposto de que a liquidação seria razoavelmente eficaz. Remete, como base da sua metodologia, para os requisitos do teste do credor privado, alicerçado na jurisprudência (Espanha contra Comissão e Hamsa contra Comissão), que analisa o comportamento de uma entidade pública do ponto de vista de um credor privado que pretende obter o pagamento de um devedor com dificuldades financeiras (30). O relatório baseia-se numa análise de cada credor individual, tendo em conta, nomeadamente, as garantias do credor sobre os activos do devedor e a medida em que as dívidas poderão ser pagas em caso de falência do devedor (31).
(129)
Para estabelecer o valor dos activos em caso de falência, o estudo da Ernst & Young considerou que o valor de uma venda urgente do activo imobilizado corpóreo era de 50 % do seu justo valor. Para estabelecer o justo valor, a Ernst & Young baseou-se nos métodos definidos na Norma Internacional de Contabilidade n.o 16, relativa a activos fixos tangíveis, e utilizou as avaliações disponíveis efectuadas por peritos independentes. A redução de 50 % é justificada pela reduzida eficácia dos processos de falência na Polónia, onde o produto da venda de activos corresponde, em média, a 26,86 % do seu justo valor.
(130)
O estudo da Ernst & Young nota ainda que as receitas que os credores públicos podem esperar numa situação de falência dependem da posição relativa das suas garantias em relação aos activos sobre os quais impendem as hipotecas. O estudo da Ernst & Young fornece, neste contexto, uma panorâmica das hipotecas que incidem em cada componente do activo da PZL Hydral, o valor de cada hipoteca e a posição relativa dos credores.
(131)
Com base nos pressupostos apresentados nos dois pontos anteriores, a Ernst & Young estima que o montante total recuperável a partir dos activos objecto de hipoteca será, em caso de falência, de 52,4 milhões de PLN; três credores públicos (o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência, a Direcção Regional da Baixa Silésia e o Ministério das Finanças) não poderão recuperar qualquer montante e os restantes credores poderão recuperar os seguintes montantes: Instituto de Segurança Social - 44,8 milhões de PLN; Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia - 2,3 milhões de PLN; Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole - 0,457 milhões de PLN; Conselho Municipal de Wroclaw - 4,9 milhões de PLN.
(132)
Ao montante efectivamente obtido num cenário de falência deve ser adicionado o montante recuperado a partir dos outros activos da PZL Hydral, ou seja, 13,5 milhões de PLN (32). Deste modo, o processo de falência gera um montante de 66 milhões de PLN, conforme se apresenta no Quadro 26.
(133)
O cenário da venda de activos prevê a venda de todos os activos da PZL Hydral referidos no plano, pelo montante de 122 323 202,31 PLN: a Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o. por […], os imóveis do BBCenter por […], o parque de estacionamento por […], a Zakład Cieplowniczy «Term-Hydral» Sp. z o.o. por […], a central eléctrica (GSZ) por […], a PZL Wrocław por […], a unidade de vazamento por […] PLN, participações minoritárias por […] e a cobrança de valores a receber pela PZL Hydral, num montante de […].
Quadro 26
Comparação do cenário de venda com o cenário de falência na perspectiva da PZL Hydral em 2010 (em PLN), no estudo da Ernst & Young
Credor público
Montante total em dívida (33)
Cenário de processo de falência
Cenário de venda de activos
Instituto de Segurança Social
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Conselho Municipal de Wroclaw
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Direcção Regional da Baixa Silésia
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministério das Finanças
24 050 232,71
-
500 000,00
Total
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
O Quadro 26 mostra que, de acordo com o estudo da Ernst & Young, o Instituto de Segurança Social recuperaria 47,7 % da dívida, a Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia recuperaria 30,6 %, a Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole recuperaria 85,8 %, o Conselho Municipal de Wroclaw recuperaria 18,2 %, a Direcção Regional da Baixa Silésia recuperaria a totalidade da dívida, o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência recuperaria 38,9 % e o Ministério das Finanças recuperaria 2,1 %.
(135)
Nos termos da legislação polaca, quando os credores públicos chegam a acordo com vista à regularização de dívidas através de remissões parciais, a essas dívidas deixam de acrescer juros, que apenas serão cobrados se o acordo de regularização não for cumprido, o que aconteceria numa situação de falência. Em consequência, as dívidas apresentadas no Quadro 26 incluem os juros pertinentes com efeitos retroactivos à data do acordo de 2007 para todos os credores públicos, com excepção da Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia (que continua a aplicar juros a algumas dívidas fiscais) e da Direcção Regional da Baixa Silésia (que continua a aplicar juros), devido à natureza jurídica específica das dívidas a estas entidades.
(136)
Importa notar que, no que respeita ao Conselho Municipal de Wroclaw, ao Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência e à Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia, o plano revisto prevê o adiamento de parte do reembolso aos credores públicos e o reembolso em prestações de parte dessas dívidas até à venda dos activos da PZL Hydral, ou seja, as dívidas seriam parcialmente reembolsadas. O acordo contém, em especial, disposições pormenorizadas relativas:
-
ao adiamento do reembolso da dívida de 4,9 milhões de PLN ao Conselho Municipal de Wroclaw,
-
ao adiamento do reembolso da dívida de 5 milhões de PLN ao Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência,
-
à utilização de 18,25 milhões de PLN para reembolsar parte do montante em dívida à Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia; o reembolso de uma parte deste montante será adiado, outra parte será paga em prestações (34) e outra parte será paga com juros calculados à data do pagamento.
(137)
Nesta base, de acordo com o estudo da Ernst & Young (ver Quadro 26), os credores receberiam um total de 122 milhões de PLN em caso de venda da PZL Wroclaw e de outros activos da PZL Hydral, enquanto em caso de falência e da consequente liquidação da PZL Hydral os credores receberiam apenas 66 milhões de PLN e três deles (o Ministério das Finanças, a Direcção Regional da Baixa Silésia e o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência) nada receberiam.
(138)
No cenário de venda, os credores públicos anulariam um total de 195 milhões de PLN de dívidas a entidades públicas. Não obstante, todos os credores públicos obteriam mais vantagens num cenário de venda do que num cenário de falência. No total, os credores públicos recuperariam 38,5 % do montante em dívida.
(139)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que, com base nas conclusões do estudo da Ernst & Young, os credores púbicos aceitaram o reembolso parcial das dívidas em 2010.
(140)
No âmbito das conversações com a […], a IDA aceitou que os seus créditos fossem parcialmente convertidos em capital, parcialmente reembolsados e parcialmente anulados. Nos termos do anexo 2 do acordo-quadro, a IDA deveria converter parte do capital do empréstimo de 2007 e parte do capital do empréstimo de 2008, num total de […], em capital social e activos líquidos da PZL Wroclaw e renunciar a juros num montante de […] sobre o empréstimo de 2007. Na sequência desta capitalização, o capital social da PZL Wroclaw deveria ser reduzido, mediante apresentação de pedido nesse sentido ao tribunal competente.
(141)
As autoridades polacas sublinharam que a situação financeira da PZL Wroclaw apenas se deteriorou em 2009 em resultado do abrandamento da economia, que era imprevisível e que deu origem a uma redução das encomendas das forças armadas polacas de quase […]%. Em consequência, a situação da IDA enquanto credor sofreu um agravamento considerável, tal como as perspectivas de reembolso integral dos empréstimos concedidos.
(142)
As disposições do anexo 2 do acordo-quadro foram negociadas em estreita correlação com os resultados do suplemento ao estudo da Ernst & Young. Este suplemento, que foi elaborado em 24 de Fevereiro de 2010, analisa dois cenários: a falência, com a consequente liquidação da PZL Wroclaw, e a venda desta empresa ao investidor. Concentra-se, nomeadamente, nos montantes que a IDA obteria através da sua garantia numa situação de falência e compara esse resultado com os montantes que poderia esperar em caso de venda da PZL Wroclaw ao investidor.
(143)
O suplemento ao estudo da Ernst & Young salienta que os activos da PZL Wroclaw estavam onerados com penhoras e hipotecas. O valor contabilístico dos activos da PZL Wroclaw em 31 de Dezembro de 2009 era de 52,5 milhões de PLN, dos quais 21,3 milhões de PLN correspondem a activos objecto de garantia e 31,2 milhões de PLN correspondem a activos não objecto de garantia/não onerados.
(144)
Ainda que os activos não objecto de garantia/não onerados representassem […] % do valor dos activos da PZL Wroclaw, se a PZL Wroclaw não fosse vendida, a administração fiscal emitiria uma decisão nos termos dos artigos 112.o e 118.o do Código Fiscal (35), declarando que a PZL Wroclaw era responsável pelas dívidas da PZL Hydral do período 2006-2007, com vista a proceder à sua execução. Tal é confirmado por uma carta da Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia de 23 de Novembro de 2007, em que se afirma que, no caso de a reestruturação não ser bem-sucedida, se procederia a uma execução ao abrigo do artigo 112.o do Código Fiscal.
(145)
Dado que a PZL Wroclaw é proprietária de bens de produção da PZL Hydral (que adquiriu entre 2004 e 2007), esta decisão afectaria algumas dívidas da PZL Hydral a entidades públicas. O valor das dívidas que seriam afectadas por um processo deste tipo corresponde às dívidas da PZL Hydral a entidades públicas geradas em 2006-2007 e ascenderia, no mínimo, a 64,4 milhões de PLN (36). De acordo com o suplemento ao estudo da Ernst & Young, o valor destas dívidas seria superior ao valor contabilístico dos activos não objecto de garantia/não onerados. Simultaneamente, o valor contabilístico destes activos deveria ser considerado à luz do seu valor de mercado, porquanto se trata de valores a receber, dinheiro e outros activos monetários.
(146)
Na eventualidade de a PZL Wroclaw abrir falência, apenas os activos objecto de hipotecas e penhoras registadas seriam, por conseguinte, prioritários em relação às dívidas à administração fiscal. As dívidas da PZL Wroclaw a credores privados que não possuíam garantias não poderiam ser pagas com os activos da PZL Wroclaw. Tendo em conta o facto de nem todas a dívidas a credores poderem ser pagas com a massa falida, na eventualidade de falência as acções da PZL Wroclaw teriam um valor nulo. Por outro lado, como apenas os detentores de penhoras registadas e de hipotecas veriam as suas dívidas saldadas, as penhoras ordinárias não têm qualquer valor.
(147)
Nesta base, o suplemento ao estudo da Ernst & Young analisa o valor da penhora registada da IDA sobre activos da PZL Wroclaw. O valor da garantia sob a forma de penhoras registadas sobre maquinaria é determinado com base no pressuposto de que o valor dos activos penhorados seria, em caso de falência, igual a 50 % do seu valor contabilístico líquido, uma vez que o seu justo valor não se encontrava disponível e que o valor dos activos corpóreos poderia mudar em função da taxa de depreciação aplicável. A Ernst & Young considerou que o valor em caso de venda urgente era representativo à luz da possibilidade de utilizar os activos avaliados para determinados fins e no âmbito de determinados processos de produção, da possibilidade de os utilizar para fins alternativos e da natureza dos contratos a que estavam associados. O estudo da Ernst & Young salienta que, quando os activos a vender são altamente específicos e utilizadas para a produção destinada a um determinado comprador, o seu valor de liquidação pode ser muito baixo, podendo não ultrapassar os 30 % do seu valor contabilístico líquido. Por exemplo, o grupo Autoglass SA, que tinha um valor de balanço de 19,8 milhões de PLN, foi vendido, no âmbito de um processo de falência, por 6 milhões de PLN. Acresce que os activos da PZL Wroclaw em causa, que foram objecto de penhora registada, incluem muitos artigos de reduzido valor. O empréstimo de 2007, nomeadamente, foi garantido por uma lista de 1 709 artigos que se foram depreciando ao longo dos anos e por cerca de 1 400 artigos com um valor inferior a 3 500 PLN; em consequência, procedeu-se a uma única depreciação.
(148)
Tal como o relatório principal, o suplemento ao estudo da Ernst & Young ignorou o efeito da inflação - na perspectiva de um processo de falência potencialmente moroso - na avaliação do cenário de falência na óptica dos credores da PZL Wroclaw.
(149)
De acordo com este estudo, o valor contabilístico líquido dos activos objecto da penhora registada sobre maquinaria era de 2 106 392,71 PLN em 31 de Janeiro de 2010. Se esta fórmula for aplicada ao valor contabilístico líquido dos activos, o seu valor (numa situação de falência) na eventualidade de uma venda urgente está estimado em 1 053 196,36 PLN.
(150)
O suplemento ao estudo da Ernst & Young conclui que, num cenário de falência, a IDA obteria 1 053 196,36 PLN, enquanto num cenário de venda obteria [ PLN 1 053 196,36] (conforme especificado no anexo 3 do acordo-quadro).
(151)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que o valor contabilístico líquido dos activos objecto da penhora registada que garante o empréstimo de 2007 ascendia, nos relatórios financeiros auditados de 2007, a 5 480 861,37 PLN e nos relatórios financeiros auditados para a situação em 31 de Janeiro de 2010 a 818 967,55 PLN.
(152)
As autoridades polacas informaram a Comissão de que o valor contabilístico líquido dos activos objecto da penhora registada que garante o empréstimo de 2008 ascendia, de acordo com o relatório do perito independente de 1 de Fevereiro de 2008, a 2 763 000 PLN. De acordo com os relatórios financeiros auditados, o valor contabilístico destes activos ascendia a 1 883 098,97 PLN em 1 de Fevereiro de 2008, enquanto, de acordo com os mesmos relatórios, não ia além de 1 287 425,16 PLN em 31 de Janeiro de 2010.
(153)
Nestas circunstâncias, as autoridades polacas cancelaram duas injecções de capital na PZL Hydral, argumentando que, à luz da regra do credor privado, a remissão parcial e o reembolso parcial das dívidas a entidades públicas não continham qualquer elemento de auxílio estatal. Afirmaram ainda que a conduta dos credores públicos no passado (1998-2007) era compatível com a regra do credor privado. Por outro lado, salientaram que a venda da PZL Wroclaw foi aberta, transparente e incondicional, e que o preço oferecido pelo investidor poderia ser considerado um preço de mercado. As autoridades polacas argumentaram que tanto o empréstimo de 2007 como o de 2008 foram concedidos em condições de mercado. As autoridades polacas também não participaram na conversão da dívida em capital respeitante ao empréstimo de 2007, acima descrita, mas propuseram a conversão parcial dos empréstimos de 2007 e 2008 antes da venda, argumentando que tal estava em conformidade com a regra do credor privado.
VII. COMPETÊNCIA DA COMISSÃO
(154)
A parte inicial de algumas medidas, nomeadamente a não execução das dívidas da PZL Hydral a entidades públicas, começou a ser aplicada em 1998, ou seja, antes da adesão da Polónia à UE, em 1 de Maio de 2004.
(155)
Nos termos do Tratado de Adesão, as medidas de auxílio em execução nos novos Estados-Membros antes da adesão e que continuem a ser aplicáveis depois dessa data, que constituam um auxílio estatal na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE e não constituam um auxílio existente, devem ser consideradas como novos auxílios para efeitos da aplicação do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE.
(156)
O ponto 3 do anexo IV do Tratado de Adesão estabelece o procedimento do mecanismo intercalar, que constitui o enquadramento jurídico para a apreciação de regimes de auxílio e de medidas de auxílio individuais em execução num novo Estado-Membro antes da data da sua adesão à UE e que continuem a ser aplicáveis depois dessa data.
(157)
As medidas de auxílio em execução antes da adesão e que não sejam aplicáveis após a adesão não podem ser examinadas pela Comissão, quer ao abrigo do procedimento do mecanismo intercalar, quer ao abrigo do procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE. Por outro lado, as medidas de auxílio que começaram a ser executadas após a adesão serão examinadas pela Comissão enquanto auxílios notificados ou auxílios ilegais, nos termos do artigo 108.o, n.o 2, do TFUE.
(158)
Uma medida é aplicável após a adesão se estiver em execução antes da adesão, mas ainda puder dar origem, após a adesão, à concessão de um auxílio adicional ou a um aumento do montante já concedido do auxílio, isto é, se a exposição económica exacta do Estado não for conhecida na data em que a medida começou a ser executada e ainda não for conhecida na data da adesão.
(159)
No caso em apreço, a Comissão salienta que a não execução das dívidas a entidades públicas teve início em 1998 e prosseguia à data da adesão. A Comissão considera que a não execução de todas as dívidas pendentes em 1 de Maio de 2004 é, a partir dessa data, abrangida pela esfera das suas competências.
(160)
A luz do que precede, a não execução das dívidas a entidades públicas pendentes em 1 de Maio de 2004 constitui uma medida aplicável após a adesão e, nos termos do artigo 108.o do TFUE, é abrangida pela esfera de competências da Comissão.
VIII. APRECIAÇÃO
(161)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado TFUE, constituem auxílios estatais, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(162)
As condições previstas no artigo 107.o, n.o 1, do TFUE são cumulativas, pelo que, para que uma medida possa ser considerada um auxílio estatal, devem ser satisfeitas, simultaneamente, todas as condições.
(163)
Nas secções seguintes, a Comissão aprecia separadamente eventuais auxílios estatais concedidos à PZL Hydral e a PZL Wroclaw.
(164)
Relativamente à PZL Hydral, identifica as seguintes medidas:
-
as injecções de capital na PZL Hydral previstas e canceladas;
-
a execução de dívidas da PZL Hydral a entidades públicas (1998-2007),
-
o acordo com os credores públicos da PZL Hydral (2007-2010).
(165)
Relativamente à PZL Wroclaw, identifica as seguintes medidas:
-
o empréstimo de 2007,
-
o empréstimo de 2008,
-
a conversão da dívida em capital correspondente aos empréstimos de 2007 e 2008.
(166)
A Comissão nota que as autoridades polacas contestaram a classificação das medidas acima referidas como auxílios estatais, alegando que as medidas passaram no teste do credor privado (no caso das medidas a favor da PZL Hydral e da conversão da dívida em capital da PZL Wroclaw em 2010) e no teste do investidor numa economia de mercado (no caso dos empréstimos de 2007 e 2008 à PZL Wroclaw).
VIII.1 As injecções de capital na PZL Hydral canceladas
(167)
Nos termos do artigo 8.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (o «Regulamento processual») (37), um Estado-membro pode, após o início de um procedimento formal de investigação, retirar uma notificação em tempo útil, antes de a Comissão ter tomado uma decisão sobre se a medida notificada constitui ou não um auxílio estatal. Nesses casos, a Comissão encerra o procedimento, que ficou desprovido de objecto.
(168)
As autoridades polacas cancelaram duas injecções de capital notificadas (113 milhões de PLN). Em consequência, a investigação da Comissão relativa a estas medidas ficou desprovida de objecto.
VIII.2 Não execução de dívidas da PZL Hydral a entidades públicas (1998-2007)
(169)
Poderá ter sido concedido um auxílio estatal à PZL Hydral sob a forma de não execução continuada das dívidas desta empresa a diversos credores públicos.
(170)
A Comissão salienta que o artigo 107.o, n.o 1, do TFUE abrange diversas formas de intervenções que reduzem os custos normais de uma empresa e que, embora não constituam subvenções no sentido estrito do termo, têm carácter similar e o mesmo efeito. É jurisprudência constante que a conduta de um organismo público responsável pela cobrança das contribuições para a segurança social que tolera o pagamento tardio dessas contribuições confere às empresas em dificuldades financeiras que beneficiem dessa conduta uma vantagem comercial significativa, ao reduzir os encargos decorrentes da normal aplicação do sistema de segurança social, que não é totalmente compensada pelos juros e pelos agravamentos por mora aplicados aos montantes em causa (38). Este raciocínio é aplicável, mutatis mutandis, a outras taxas, encargos e impostos cobrados por entidades públicas.
(171)
No caso vertente, os organismos públicos responsáveis pela cobrança não obtiveram o reembolso integral das dívidas da PZL Hydral relativas ao período 1998-2007 quando os credores públicos adoptaram o plano (ver pontos 60 e seguintes).
(172)
Decorre da jurisprudência que, para determinar se as autoridades públicas concederam um auxílio estatal sob a forma de não execução de dívidas a entidades públicas, é necessário estabelecer se a empresa em causa não teria manifestamente podido obter facilidades comparáveis de um credor privado que se encontrasse, em relação a ela, na mesma situação que o organismo público responsável pela cobrança (39).
(173)
A Comissão nota que, para assegurar a viabilidade a longo prazo da PZL Hydral, o seu proprietário à época, o Tesouro polaco e subsequentemente a IDA, desenvolveu uma estratégia de privatização baseada num estudo realizado em 1998 por consultores privados e começou a procurar investidores (ver ponto 54). Os credores públicos e privados apoiaram esta estratégia, à qual foram estreitamente associados.
(174)
Em 2002, as autoridades polacas, ainda com o apoio dos credores públicos e privados, encetaram negociações com a […]. Os credores foram regularmente informados sobre os progressos realizados (ver pontos 30 e 56).
(175)
A Comissão nota que tanto os credores públicos como os privados consideraram que o valor da PZL Hydral e, em especial, das suas actividades no domínio da aeronáutica e da defesa, como empresa em actividade, superaria amplamente o valor dos seus activos, graças, nomeadamente, aos certificados militares e aos alvarás de comercialização de armamento que possui, bem como ao seu capital humano, e, por esse motivo, concordaram em não iniciar um processo de falência contra a PZL Hydral.
(176)
A Comissão nota, nomeadamente, que os principais credores privados, a saber, o Banco […] e o Banco […], não executaram as suas dívidas, apesar de possuírem garantias de primeiro nível (ver pontos 32 e 34), que poderiam executar directamente, com base em títulos executivos bancários, e que poderiam vender com relativa facilidade (ver ponto 28).
(177)
Em contrapartida, os credores públicos procederam a execuções, recorrendo a um agente de execução e, no final de 2007, tinham recuperado um montante total de 28,76 milhões de PLN (ver ponto 41).
(178)
À luz do que precede, a Comissão conclui que, entre 1998 e 2007, a PZL Hydral obteve facilidades comparáveis de dois credores privados, o Banco […] e o Banco […], que, em relação à PZL Hydral não estavam na mesma situação que os organismos públicos responsáveis pela cobrança mas, na realidade, numa situação mais favorável.
(179)
A Comissão conclui ainda que a decisão dos credores públicos e privados de não iniciar um processo de falência contra a PZL Hydral foi justificada pelas boas perspectivas de recuperação da viabilidade das actividades no domínio da aeronáutica e da defesa quando as dívidas fossem pagas, conforme indicado na estratégia desenvolvida em 1998 (ver ponto 54).
(180)
Em consequência, a não execução das dívidas relativas ao período 1998-2007 por parte dos organismos públicos responsáveis pela cobrança não conferiu uma vantagem à PZL Hydral, porquanto as autoridades públicas agiram como teria agido um credor privado; deste modo, este comportamento não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
VIII.3 Reembolso das dívidas da PZL Hydral a entidades públicas (2007-2010)
(181)
Após o fracasso das negociações com a […] com vista à privatização da empresa, a PZL Hydral liquidou as dívidas para com os seus principais credores privados, o Banco […] e o Banco […].
(182)
As dívidas aos credores privados foram pagas em Abril de 2003 (Banco […]) e em Novembro de 2006 (Banco […]), respectivamente. Apesar da boa qualidade das suas garantias, o Banco […] aceitou que a PZL Hydral regularizasse a sua dívida de 51,6 milhões de PLN mediante um pagamento de apenas 4 milhões de PLN e o Banco […] aceitou que a PZL Hydral regularizasse a sua dívida de 86,4 milhões de PLN mediante um pagamento de apenas 11,5 milhões de PLN (ver pontos 31 e 33).
(183)
Em 2007, os organismos públicos responsáveis pela cobrança concluíram com a IDA e a PZL Hydral um acordo de regularização de dívidas que foi integrado no plano em Novembro do mesmo ano. Esse acordo continha quatro elementos essenciais:
-
a PZL Hydral pagaria dentro do prazo todos os novos impostos, encargos e contribuições,
-
a PZL Hydral pagaria parte das suas dívidas em prestações; o pagamento das dívidas remanescentes seria adiado até à venda das filiais e dos activos da PZL Hydral,
-
a PZL Hydral venderia todas as suas filiais e activos, e utilizaria o produto da venda para pagar as suas dívidas,
-
as actividades da PZL Hydral no sector da defesa e da aeronáutica seriam isoladas na filial PZL Wroclaw, que seria subsequentemente privatizada, sendo o produto da privatização utilizado para reembolsar os credores públicos. Desta forma, a PZL seria «esvaziada» e, em seguida, liquidada.
(184)
De acordo com o produto estimado das vendas em 2007-2010, o plano previa que os organismos públicos responsáveis pela cobrança recuperassem 120,8 milhões de PLN (ver ponto 61). Posteriormente, esta estimativa veio a revelar-se bastante correcta, porquanto o montante estabelecido em 2010 se cifra em 122,3 milhões de PLN (ver ponto 133).
(185)
A Comissão nota que o plano previa igualmente duas injecções de capital na PZL Hydral, destinadas a aumentar os recursos disponíveis para o pagamento das dívidas. A inclusão destas injecções de capital no plano deveria ser objecto de aprovação prévia da Comissão; por conseguinte, quando concluíram o acordo, os credores públicos estavam perfeitamente cientes de que não poderiam considerar como um dado adquirido a inclusão destas verbas adicionais no plano.
(186)
A Comissão nota ainda que o plano não inclui uma decisão final sobre a forma como o produto da venda seria dividido pelos diferentes credores públicos. Essa divisão deveria ser realizada após a venda das filiais e dos activos, com base no produto efectivo da venda, tendo em conta as garantias dos diferentes credores públicos sobre esses activos.
(187)
No que respeita à apreciação do comportamento dos credores públicos entre 2007 e 2010, a Comissão considera necessário analisar duas decisões diferentes dos credores públicos: em primeiro lugar, a decisão, tomada em 2007, de aceitar o plano e, em segundo lugar, a decisão, tomada em 2010, de aceitar o acordo final de regularização das dívidas, tal como apresentado no Quadro 26 da presente decisão.
(188)
De acordo com a jurisprudência, em situações deste tipo, a Comissão deve aplicar a regra do credor privado, ou seja, para determinar se a redução de algumas das dívidas de uma empresa em dificuldades para com um organismo de direito público constitui auxílio estatal, a Comissão deve comparar esse organismo a um credor privado que procura recuperar somas que lhe são devidas por um devedor que conhece dificuldades financeiras (40).
(189)
Contudo, segundo a jurisprudência, quando uma empresa confrontada com uma deterioração importante na sua situação financeira propõe aos seus credores um acordo, ou uma série de acordos, de reestruturação da sua dívida com vista a recuperar a sua situação e a evitar a liquidação, cada credor é levado a ter de fazer uma escolha relativamente ao montante que lhe é oferecido no quadro do acordo proposto, por um lado, e ao montante que considera poder recuperar na sequência da eventual liquidação da empresa, por outro. A sua escolha é influenciada por uma série de factores, tais como a sua qualidade de credor hipotecário, privilegiado ou ordinário, a natureza e amplitude das garantias que eventualmente detém, a sua apreciação sobre as hipóteses de recuperação da empresa, o risco de o seu prejuízo ser maior em caso de não aceitação do acordo e o montante que receberia em caso de liquidação. Se se verificasse, por exemplo, que em caso de liquidação da empresa, o valor de liquidação dos seus activos apenas seria suficiente para cobrir hipotecas e dívidas privilegiadas, as dívidas ordinárias não teriam qualquer valor. Nestas circunstâncias, não seria propriamente um sacrifício para um credor ordinário aceitar a anulação da maior parte da dívida (41).
(190)
A Comissão nota que as condições do acordo com os organismos públicos responsáveis pela cobrança são diferentes das condições do acordo com os dois bancos privados.
(191)
Em primeiro lugar, os bancos privados optaram pelo pagamento imediato, enquanto os organismos públicos responsáveis pela cobrança aceitaram esperar pelo produto da venda dos activos e das filiais da PZL Hydral.
(192)
Em segundo lugar, o índice de recuperação previsto para os organismos públicos responsáveis pela cobrança era, de longe, superior ao índice de recuperação dos bancos privados. O Banco […] recuperou 7 % e o Banco […] recuperou 13 %, enquanto, com um produto da venda de 122,3 milhões de PLN, os organismos públicos responsáveis pela cobrança poderiam esperar recuperar 38,5 %.
(193)
A Comissão deve apreciar se a decisão dos credores públicos de aceitar o plano em 2007, de natureza diferente do acordo de regularização concluído com os credores privados, teria sido tomada por um credor privado que se encontrasse na sua situação, aplicando os princípios enunciados nos pontos 188 e 189.
(194)
Em primeiro lugar, a Comissão nota que as garantias dos credores públicos eram limitadas e de qualidade inferior às garantias dos bancos privados (ver Quadros 16 a 20). Tinham pois, uma posição negocial mais frágil. Por outro lado, após o acordo com os credores privados, a qualidade das suas garantias aumentou significativamente, conferindo-lhes uma maior segurança de que, mesmo no caso de o plano não funcionar como previsto, obteriam dos activos um índice de recuperação aceitável.
(195)
Em segundo lugar, a Comissão nota que os credores públicos poderiam esperar, com base nos pressupostos subjacentes ao plano, um índice de recuperação substancialmente mais elevado do que o dos credores privados, que optaram por uma rápida regularização da dívida.
(196)
Em terceiro lugar, a Comissão nota que os credores privados obtiveram da PZL Hydral e da PZL Wroclaw garantias de que as novas dívidas seriam pagas dentro do prazo.
(197)
Em quarto lugar, a Comissão observa que, no que respeita às dívidas pendentes, a PZL Hydral aceitou um calendário de pagamento que previa que parte da dívida fosse reembolsada em prestações e que o remanescente fosse reembolsado quando fosse conhecido o produto da venda dos activos e das filiais. Estes pagamentos constituíram uma melhoria substancial em relação à situação nos anos que precederam a aprovação do plano: em 2008, o primeiro ano do plano, a PZL Hydral reembolsou 54,6 milhões de PLN, contra apenas 9,5 milhões de PLN em 2007 (ver Quadro 21).
(198)
A Comissão conclui que, com base nestas garantias e no compromisso assumido pela PZL Hydral, os credores públicos agiram como teriam agido credores privados numa situação comparável.
(199)
A Comissão observa ainda que, devido ao fracasso das negociações com a […] e com a […] (ver ponto 94), a execução do plano acabou por ser mais demorada do que o inicialmente previsto. A Comissão considera que este era um risco inerente à aceitação do plano pelos organismos públicos responsáveis pela cobrança.
(200)
O acordo final de regularização das dívidas concluído entre a PZL Hydral e os seus credores públicos é descrito no Quadro 26. Depois de o preço de venda da PZL Wroclaw ter sido fixado no seguimento de uma oferta apresentada por […], os credores públicos aceitaram que as dívidas fossem pagas com o produto da venda dos activos da PZL Hydral, sem qualquer injecção de capital, em conformidade com a regra do credor privado, tendo em conta o valor das dívidas e a qualidade das garantias que possuíam (ver ponto 96).
(201)
Nestas circunstâncias, a Comissão deve determinar se, no caso de uma venda sem injecção de capital, todos os credores públicos ficam em melhor situação do que ficariam em caso de falência e se a venda à […] constitui o melhor cenário de venda que os credores públicos poderiam esperar.
(202)
Todos os credores públicos irão recuperar mais do que os credores privados (ver ponto 134), com excepção do Ministério das Finanças que, contudo, não possuía qualquer garantia e que, por conseguinte, não pode ser comparado com credores privados que possuíam garantias de primeiro nível (ver pontos 32 e 34).
(203)
Importa igualmente notar que o estudo encomendado à Ernst & Young pela IDA compara os montantes que cada credor público poderia esperar receber em caso de falência e em caso de venda (realizada em 2010) (ver ponto 137). O estudo conclui que a venda é vantajosa para todos os credores públicos.
(204)
A Comissão procedeu a uma apreciação crítica do estudo da Ernst & Young, para determinar se as suas conclusões resistem a uma análise e demonstram que, ao aceitar o acordo, todos os credores públicos se comportaram como um credor privado se teria comportado numa situação comparável, em conformidade com a jurisprudência referida nos pontos 188 e 189.
(205)
Em primeiro lugar, a Comissão nota que o estudo da Ernst & Young utilizou como metodologia a jurisprudência pertinente dos tribunais europeus para apreciar a regra do credor privado e tomou em consideração a situação de cada um dos credores públicos, as garantias que estes possuíam, a sua posição relativa e o montante que iriam recuperar em caso de liquidação.
(206)
O Quadro 26 da presente decisão mostra que, com base nessa apreciação, cada credor público (o Instituto de Segurança Social, a Tesouraria da Fazenda Pública da Região da Baixa Silésia, a Tesouraria da Fazenda Pública de Wroclaw Psie Pole, o Conselho Municipal de Wroclaw, o Fundo Nacional para a Reabilitação das Pessoas com Deficiência, a Direcção Regional da Baixa Silésia e o Ministério das Finanças) ficaria mais favorecido em caso de venda da totalidade dos activos da PZL Hydral, isto é, cada um deles recuperaria uma proporção maior da dívida pendente, do que em caso de falência e subsequente liquidação, tendo em conta a sua posição relativa e as garantias de que dispunham (ver ponto 134).
(207)
Em seguida, a Comissão verificou a plausibilidade do cenário de falência apresentado pela Ernst & Young. O ponto de partida da avaliação é o facto de o valor da PZL Hydral ser nulo, dado que as suas dívidas são de longe superiores ao valor dos seus activos e das suas filiais. Em consequência, numa situação de falência, qualquer credor poderia apenas recuperar a parte da dívida que estivesse garantida, e apenas se a sua posição relativa lhe permitisse beneficiar do valor de liquidação dos activos objecto de garantia.
(208)
Os Quadros 16 a 20 apresentam as garantias de cada credor público. O ponto 131 descreve a medida em que cada credor público poderia beneficiar da sua garantia, tendo em conta a sua posição relativa, em caso de falência da PZL Hydral. Para estimar o valor de uma venda urgente dos imóveis, a Ernst &Young utilizou o valor justo actual dos activos que faziam parte da empresa, em conformidade com o ponto 30, e a Norma Internacional de Contabilidade (NIC) n.o 16, relativa a activos fixos tangíveis (42). A Comissão nota que a aplicação desta NIC é obrigatória na União Europeia, pelo que constitui um ponto de partida adequado para a determinação do valor de liquidação. A Comissão considera razoável que o valor de liquidação destes activos seja reduzido em 50 % em caso de venda urgente, dado que os activos são vendidos separadamente e não é possível aplicar o princípio da empresa em actividade, devido ao abrandamento da procura de activos industriais decorrente da crise económica e ao facto de este valor ser superior ao valor médio de venda de activos em liquidação na Polónia, que é de 26,86 % do seu justo valor.
(209)
A Comissão conclui que, para todos os credores públicos, a venda à […] é mais vantajosa do que a falência.
(210)
Há ainda que determinar se a oferta da […] é a melhor oferta que os credores públicos poderiam esperar. A Comissão nota que quando se tornou óbvio, no primeiro semestre de 2009, que as condições da oferta da […] não tinham sido satisfeitas, a […] era o único investidor interessado em adquirir as acções da PZL Wroclaw. Apesar da publicação de um convite a manifestações de interesse e de uma procura activa de possíveis investidores a partir de Maio de 2008 (ver pontos 90 e seguintes), não surgiram outros investidores. Em consequência, os credores públicos não têm razões para acreditar que, futuramente, um outro investidor ofereceria um preço melhor.
(211)
Nestas circunstâncias, a Comissão considera que ao aceitarem, em 2010, a estrutura de regularização da dívida apresentada no Quadro 26, os credores públicos se comportaram como um credor privado que procura recuperar montantes que lhe são devidos por um devedor que conhece dificuldades financeiras. Em consequência, os credores públicos não conferiram qualquer vantagem à PZL Hydral. Desta forma, a regularização das dívidas através da remissão parcial das dívidas a entidades públicas, conforme indicado no estudo da Ernst & Young, não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
VIII.4 Medidas relativas à PZL Wroclaw
(212)
A Comissão necessita de determinar se o empréstimo de 2007 conferiu uma vantagem à PZL Wroclaw. Para o efeito, a Comissão deve estabelecer se um investidor privado («princípio do investidor privado numa economia de mercado») teria realizado a transacção em causa nas mesmas condições e, se tal não for o caso, em que condições a teria realizado (43).
(213)
A Comissão nota que, para determinar se um empréstimo concedido por um organismo público que já é accionista da empresa observa o princípio do investidor privado numa economia de mercado, o investimento deve ser comparado com investimentos de uma sociedade de participações privada ou de um grupo de empresas privado que desenvolva uma política estrutural norteada por perspectivas a longo prazo (44).
(214)
A Comissão considera que a IDA não é um credor externo que investe para obter benefícios baseados no rendimento do seu investimento, sob a forma de uma taxa de juro, mas antes um accionista que detém mais de 90 % das acções da PZL Hydral que, por seu turno, detém 100 % das acções da PZL Wroclaw. É pois necessário determinar se um investidor privado teria concedido, nas mesmas circunstâncias, o empréstimo de 2007.
(215)
No que respeita ao empréstimo de 2007 à PZL Wroclaw, a Comissão nota, antes de mais, que este foi concedido à PZL Wroclaw, uma empresa que nessa altura era financeiramente viável e não se encontrava em dificuldades financeiras, na acepção das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação (ver pontos 47 e 48). Pelo contrário, era uma empresa nova e sem dívidas, que contava já com um número significativo de encomendas, principalmente sob a forma de contratos com o Ministério da Defesa polaco, com o qual mantinha desde há muito relações comerciais.
(216)
A Comissão nota que a IDA previa obter rendimentos do seu investimento, através da conversão de […] % da dívida em capital e da subsequente venda da sua participação na PZL Wroclaw a um investidor privado (por um montante estimado em […]), conforme indicado no plano.
(217)
A IDA teve em conta as negociações em curso com a […] (ver ponto 74).
(218)
Para estabelecer se a IDA agiu em conformidade com o princípio do investidor privado é pois necessário determinar o preço de venda que a IDA poderia esperar pela sua participação, o nível de risco e se o rendimento do investimento resultante dessa venda era compatível com o risco incorrido pela IDA.
(219)
Antes de conceder o empréstimo, a IDA encomendou um estudo a um perito independente para determinar o valor da PZL Wroclaw após a sua total separação da PZL Hydral (ver ponto 66).
(220)
A Comissão procedeu a uma apreciação crítica deste estudo e concluiu que seria razoável esperar um preço de venda mínimo de […] (ver pontos 71 e seguintes). Ao vender aproximadamente […] % das acções, a IDA poderia, portanto, esperar um rendimento considerável - no mínimo, 48,5 milhões de PLN - caso a venda fosse coroada de êxito.
(221)
A Comissão reconhece que qualquer privatização comporta sempre riscos consideráveis. No caso em apreço, já tinha fracassado uma primeira tentativa. Por outro lado, a Comissão nota que, globalmente, as perspectivas para uma empresa polaca activa nos domínios da aeronáutica e da defesa eram relativamente estáveis, tendo em conta as missões das forças armadas polacas no estrangeiro e os compromissos da Polónia para com a NATO no que respeita à sua capacidade de defesa. Acresce que, dada a necessidade de possuir alvarás especiais, existem muitos entraves à entrada neste segmento de mercado, o que aumenta o atractivo dos operadores estabelecidos.
(222)
A Comissão nota ainda que o rendimento do investimento previsto era suficientemente importante para justificar um risco relativamente elevado e que, ademais, a IDA obteve garantias, sob a forma de uma penhora registada sobre maquinaria no valor de 5,5 milhões de PLN e de uma penhora ordinária sobre […] % das acções (ver ponto 65).
(223)
Nestas condições, a Comissão considera que o empréstimo de 2007 foi concedido em conformidade com o princípio do investidor privado, pelo que não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
(224)
A Comissão necessita de determinar se o empréstimo de 2008 conferiu uma vantagem à PZL Wroclaw. Para o efeito, a Comissão aplicará o princípio do investidor privado, enunciado nos pontos 212 a 214, pelas razões explicadas nos mesmos pontos.
(225)
No que respeita ao empréstimo de 2008 à PZL Wroclaw, a Comissão nota, antes de mais, que este foi concedido à PZL Wroclaw, uma empresa que nessa altura era financeiramente viável e não se encontrava em dificuldades financeiras, na acepção das Orientações dos auxílios de emergência e à reestruturação. Pelo contrário, era uma empresa nova e sem dívidas, que contava já com um número significativo de encomendas, principalmente sob a forma de contratos celebrados com o Ministério da Defesa polaco no valor de […] (ver ponto 48). A Comissão considera que este empréstimo foi concedido especificamente para permitir à empresa satisfazer o crescente número de encomendas do Ministério da Defesa. Além disso, em 2008 a empresa obteve financiamento privado no âmbito de um contrato de locação operacional (ver ponto 87).
(226)
A Comissão nota que a IDA concedeu o empréstimo de 2008 pouco tempo antes do final previsto das negociações com a […] com vista à venda da PZL Wroclaw (ver ponto 74). Fê-lo no intuito de garantir um crédito intercalar para o período imediatamente anterior à conclusão do acordo, em que a PZL Wroclaw necessitava de ampliar rapidamente a sua capacidade para poder dar resposta ao número crescente de encomendas do Ministério da Defesa. A principal motivação da IDA para conceder o empréstimo foi, assim, assegurar que a empresa estava em condições de tirar partido das oportunidades comerciais antes da conclusão do acordo com […] e que tal acordo seria concluído rapidamente.
(227)
A Comissão nota que o empréstimo foi apenas de 4 milhões de PLN, o montante necessário para adquirir os activos necessários para satisfazer o acréscimo de procura por parte do Ministério da Defesa.
(228)
Além disso, a Comissão observa que o empréstimo estava garantido por uma penhora registada sobre maquinaria, no valor de 2,8 milhões de PLN, e por uma penhora ordinária do produto de contratos comerciais, no valor de 5,2 milhões de PLN, e tinha uma taxa de juro variável idêntica à taxa de referência aplicável publicada pela Comissão (ver ponto 83). Não obstante, antes de conceder o empréstimo de 2008, a IDA examinou a situação financeira da PZL Wroclaw e considerou a empresa rentável. Nesse pressuposto, a IDA poderia esperar que a PZL Wroclaw gerasse um fluxo de caixa suficiente para reembolsar o empréstimo e para assegurar à IDA um rendimento do seu investimento.
(229)
A Comissão considera normal que um accionista maioritário que está a vender uma empresa conceda um pequeno empréstimo intercalar, se esse empréstimo for necessário para aproveitar oportunidades comerciais e assegurar a rápida conclusão da venda. A Comissão considera que o empréstimo de 2008 que, além de mais, estava devidamente garantido e previa juros à taxa de referência, foi concedido pela IDA nessa lógica.
(230)
Nestas condições, a Comissão considera que o empréstimo de 2008 foi concedido em conformidade com o princípio do investidor privado numa economia de mercado, pelo que não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
(231)
Ao concordar com a conversão da dívida em capital e com o facto de a totalidade do produto da venda das acções reverter a favor da PZL Hydral, para ajudar a empresa a honrar as suas dívidas para com entidades públicas, conforme previsto no plano, a IDA anulou, efectivamente, dívidas no montante de 17,2 milhões de PLN, recuperando apenas [ PLN 1 053 196,36].
(232)
Importa estabelecer se a conversão da dívida em capital constitui uma vantagem concedida pela IDA à PZL Wroclaw. Para o efeito, a Comissão deve determinar se, ao realizar a transacção, a IDA observou a regra do credor privado, enunciada nos pontos 188 e 189.
(233)
Em primeiro lugar, a Comissão nota que a oferta de 2009 da […] […] era inferior em […] à oferta de 2008 da […]. A Comissão considera que esta diferença reflecte a deterioração da situação da PZL Wroclaw que, em 2008, tinha gerado lucros e apresentava boas perspectivas, enquanto em 2009 revelava sinais de dificuldades, principalmente em resultado de uma diminuição sensível das encomendas do Ministério da Defesa.
(234)
A Comissão nota ainda que, para além da […], a IDA não esperava encontrar outro comprador para as acções da PZL Wroclaw que obtivera na sequência da conversão da dívida em capital (ver ponto 210). Para garantir a realização da transacção, a IDA tinha de garantir a regularização das dívidas aos credores públicos que tinham hipotecas sobre activos da PZL Wroclaw, pois só assim estaria em condições de honrar o compromisso de transferir todos os activos não onerados por garantias.
(235)
Acresce que, se a venda da PZL Wroclaw - transacção em que assentava a reestruturação das dívidas a entidades públicas através de reembolsos parciais - não se realizasse, a administração fiscal executaria as suas dívidas, ao abrigo do Código Fiscal (ver ponto 144). Além disso, dada a situação financeira da PZL Wroclaw, o fracasso do acordo de venda implicaria a falência da PZL Wroclaw (ver ponto 52).
(236)
Nestas circunstâncias, a Comissão conclui que a única alternativa à aceitação da remissão efectiva de 17,2 milhões de PLN de dívida consistiria na liquidação da PZL Wroclaw e da PZL Hydral.
(237)
O suplemento ao estudo da Ernst & Young avaliou estes dois cenários. A Comissão procedeu a uma apreciação crítica do estudo da Ernst & Young, para determinar se as suas conclusões resistem a uma análise e demonstram que, ao aceitar o acordo, a IDA se comportou como um credor privado se teria comportado numa situação comparável, em conformidade com a jurisprudência referida nos pontos 188 e 189.
(238)
O estudo conclui que, em caso de falência, os credores ordinários nada receberiam, porquanto muitos dos activos estavam onerados por penhoras e hipotecas e, além disso, a administração fiscal poderia executar as dívidas da PZL Wroclaw (ver ponto 143 e seguintes). A Comissão confirmou estas informações ao analisar os relatórios financeiros da PZL Wroclaw e a aplicação da legislação polaca, tendo concluído que a apreciação da Ernst & Young é justificada.
(239)
Em consequência, a Comissão considera que a penhora ordinária sobre montantes a receber, que garante o empréstimo de 2008, não teria qualquer valor numa situação de liquidação. Também a penhora sobre […] % das acções não teria qualquer valor numa situação de liquidação, porquanto as próprias acções teriam um valor nulo.
(240)
Em consequência, para estabelecer o montante que a IDA obteria numa situação de liquidação, é necessário estimar os benefícios que poderia esperar da venda dos artigos sobre os quais detém penhoras registadas.
(241)
O suplemento ao estudo da Ernst & Young nota que a maquinaria sobre a qual a IDA detém penhoras relativamente ao empréstimo de 2007 tinha, em 2007, um valor contabilístico de 5,5 milhões de PLN, enquanto a maquinaria sobre a qual detém penhoras relativamente ao empréstimo de 2008 tinha, em 2008, um valor contabilístico de 2,8 milhões de PLN.
(242)
No suplemento ao estudo da Ernst & Young, a avaliação do valor de liquidação das penhoras registadas a favor da IDA baseou-se no valor contabilístico, em 31 de Janeiro de 2010, dos activos constantes dos relatórios financeiros auditados da PZL Wroclaw (ver pontos 151 e 152), a saber, 2,1 milhões de PLN.
(243)
A Comissão considera que o valor contabilístico dos activos corpóreos (utilizados como penhoras relativamente aos empréstimos de 2007 e 2008) constante do relatório financeiro auditado constitui um ponto de partida adequado para estimar o seu valor de liquidação. Em primeiro lugar, a Comissão nota que a substancial diferença entre o valor contabilístico e o valor do activo líquido identificada no estudo de 2008 que avalia a PZL Wroclaw era devida a um aumento significativo do valor dos imóveis. O valor da maquinaria não foi objecto de qualquer correcção. Em segundo lugar, a Comissão nota que, atento o limitado período de tempo decorrido entre a constituição da penhora e a avaliação, não há quaisquer outras indicações de que o valor contabilístico não reflecte o valor, cautelosamente estimado, da maquinaria.
(244)
O suplemento ao estudo da Ernst &Young argumenta que, em caso de liquidação, estes activos teriam de ser vendidos numa venda urgente, com 50 % de redução, e que o seu valor não iria além de 1 053 196,36 PLN. A Comissão reconhece que activos, como maquinaria, vendidos no contexto de uma liquidação são normalmente vendidos por um preço inferior ao seu valor contabilístico.
(245)
A Comissão considera que a redução de 50 % é justificada pelas razões apontadas pela Ernst & Young, descritas no ponto 147. Considera, nomeadamente, que a determinação do seu hipotético valor em caso de falência foi efectuada com recurso a uma metodologia que pode ser considerada adequada para determinar o valor realizável das dívidas de mutuários em risco de falência, tendo em conta o tipo específico de maquinaria a vender e a contingência de vendas a um cliente específico (o Ministério da Defesa), que está a reduzir as suas despesas face à necessidade de se adaptar à diminuição das receitas fiscais resultante da crise.
(246)
Nestas circunstâncias, a Comissão conclui que, com base nas informações de que dispõe à data da adopção da presente decisão, o valor de liquidação dos empréstimos pendentes concedidos pela IDA era de 1 053 196,36 PLN.
(247)
Numa situação de venda, o valor dos empréstimos pendentes concedidos pela IDA seria superior, tendo a […] proposto pagar à IDA [ PLN 1 053 196,36].
(248)
A Comissão conclui que, na situação da IDA, um credor privado teria aceitado anular 17,2 milhões de PLN, na medida em que não poderia razoavelmente esperar recuperar uma proporção maior da dívida numa situação de falência. Nestas condições, a Comissão considera que o comportamento da IDA no que respeita à conversão da dívida em capital em 2010 é compatível com o princípio do investidor privado e que esta conversão não contém elementos de auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
IX. CONCLUSÃO
(249)
A Comissão nota que o procedimento formal de investigação sobre as injecções de capital de 113 milhões de PLN notificadas e subsequentemente retiradas pelas autoridades polacas ficou desprovido de objecto, nos termos do artigo 8.o do Regulamento processual.
(250)
No que respeita à não execução das dívidas a entidades públicas e à sua eventual regularização, a Comissão considera o comportamento dos credores públicos compatível com a regra do credor privado. Em consequência, o comportamento dos credores públicos não contém qualquer elemento de auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
(251)
A Comissão considera que a prevista conversão parcial da dívida em capital pela Agência de Desenvolvimento Industrial no âmbito do plano alterado não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, porquanto observa a regra do credor privado. A Comissão considera ainda que o empréstimo de 2007 e o empréstimo de 2008 a favor da PZL Wroclaw não constituem auxílios estatais, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, porquanto observam o princípio do investidor privado.
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
A Comissão decidiu encerrar o procedimento formal de investigação previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia em relação às injecções de capital de 113 milhões de PLN, registando que a Polónia retirou a sua notificação e não prosseguirá com este projecto de auxílio.
Artigo 2. o
1. A não execução parcial, entre 1998 e 2007, das dívidas da PZL Hydral a autoridades públicas polacas e a regularização dessas dívidas entre 2007 e 2010 não constituem auxílios estatais, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
2. Os empréstimos concedidos pela IDA à PZL Wroclaw em 2007 (12,5 milhões de PLN) e 2008 (4 milhões de PLN) não constituem auxílios estatais, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
3. A subsequente remissão parcial desses empréstimos sob a forma de conversão da dívida em capital, num montante de 17,2 milhões de PLN, não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
Artigo 3.o
A República da Polónia é a destinatária da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 4 de Agosto de 2010