PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012
ze dne 27. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
(2)
V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(6)
Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).
3. Šetření
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.
(10)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(11)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.
(12)
Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.
(13)
Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.
(15)
Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.
(16)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itálie;
b)
vyvážející výrobce v Jižní Africe:
-
SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;
c)
dovozci:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,
-
SENTECH International, Francie;
d)
uživatel:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.
(18)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(20)
V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).
(22)
Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(24)
Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.
(25)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.1 ČLR
(27)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2.1.1 Srovnatelná země
(28)
Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(29)
V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.
(30)
Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
2.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2.1.3 Vývozní cena
(34)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.1.4 Srovnání
(35)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.
2.1.5 Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.
2.2 Jižní Afrika
(37)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
2.2.2 Vývozní cena
(39)
Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.
2.2.3 Srovnání
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.
2.3 Ukrajina
(42)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.
2.3.1 Běžná hodnota
(43)
Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.
2.3.2 Vývozní cena
(44)
Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.3.3 Srovnání
(45)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.
3. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžné poznámky
(46)
Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.
(47)
Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.
(48)
Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.
3.2 ČLR
3.2.1 Předběžné poznámky
(49)
V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.
(50)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.
3.2.2 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie
(51)
Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.
(52)
Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.
3.2.3 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(53)
Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(54)
Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.
3.2.5 Nevyužitá kapacita a zásoby
(55)
Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.
3.2.6 Obcházení opatření
(56)
Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.
3.3 Jižní Afrika
3.3.1 Předběžné poznámky
(57)
V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.
(58)
Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.
(59)
Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.
(60)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.
3.3.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(61)
Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.
(62)
Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.
3.3.3 Nevyužitá kapacita a zásoby
(63)
Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70-75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500-3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(64)
Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Předběžné poznámky
(65)
Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.
(66)
Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.
3.4.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(67)
Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.
3.4.3 Nevyužitá kapacita
(68)
V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3.4.4 Obcházení opatření
(69)
Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.
3.5 Závěr
(70)
U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.
(71)
Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.
(72)
Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(73)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.
(74)
Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
D. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(75)
V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(76)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:
-
skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),
-
Teufelberger Seil GmbH (Německo),
-
ŽDB Group a. s. (Česká republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),
-
D. Koronakis SA (Řecko),
-
N. Leventeris SA (Řecko),
-
Drumet SA (Polsko),
-
Metizi JSC (Bulharsko),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francie),
-
Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),
-
Redaelli Tecna Spa (Itálie),
-
Remer SRL (Itálie),
-
Metal Press SRL (Itálie),
-
Randers Reb International A/S (Dánsko).
(77)
Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(78)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.
(79)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.
2007
2008
2009
RIP
Spotřeba v Unii
(v tunách)
255 986
257 652
201 975
203 331
index
100
101
79
79
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení
(80)
V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(81)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(82)
Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.
(83)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
2.2 Dovoz z ČLR a Ukrajiny
2.2.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(85)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.
(86)
Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
9 844
10 081
5 830
4 553
index
100
102
59
46
Podíl na trhu (v %)
3,8
3,9
2,9
2,2
index
100
102
75
58
Cena dovozu
1 073
1 195
1 394
1 388
index
100
111
130
129
2.2.2 Cenové podbízení
(88)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.
2.3 Dovoz z Jižní Afriky
2.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky
(89)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.
(90)
Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
1 229
846
73
281
index
100
69
6
23
Podíl na trhu (v %)
0,5
0,3
0,0
0,1
index
100
68
7
29
Cena dovozu
1 504
1 929
2 217
2 280
index
100
128
147
152
2.3.2 Cenové podbízení
(92)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
3. Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena
3.1 Korejská republika
(93)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.
(94)
Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.
3.2 Moldavsko
(95)
Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.
3.3 Maroko
(96)
V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.
4. Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.
(98)
Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
5.1 Předběžné poznámky
(100)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(101)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(102)
Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
5.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Objem výroby
(v tunách)
182 681
182 691
159 266
165 394
index
100
100
87
91
b) Kapacita a míra využití kapacity
(104)
Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Kapacita
265 779
261 383
239 312
249 254
index
100
98
90
94
Využití kapacity
69 %
70 %
67 %
66 %
index
100
102
97
97
c) Zásoby
(105)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Konečný stav zásob
(v tunách)
12 656
13 254
12 790
12 651
index
100
105
101
100
d) Objem prodeje
(106)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
112 387
106 431
80 340
89 551
index
100
95
71
80
e) Podíl na trhu
(107)
Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Podíl na trhu
44 %
41 %
40 %
44 %
index
100
94
91
100
f) Růst
(108)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.
g) Zaměstnanost
(109)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Zaměstnanost
3 052
2 978
2 752
2 694
index
100
98
90
88
h) Produktivita
(110)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Produktivita
59,9
61,3
57,9
61,4
index
100
102
97
103
i) Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.
5.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
j) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(112)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
3 219
3 492
3 720
3 560
index
100
108
116
111
k) Mzdy
(113)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
index
100
92
85
88
l) Investice a schopnost získat kapitál
(114)
Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Investice
(v tisících EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
index
100
73
51
68
m) Ziskovost na trhu Unie
(115)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Ziskovost na trhu Unie (v %)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Návratnost investic
(116)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Návratnost investic (v %)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Peněžní tok
(117)
Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Peněžní tok
(v tisících EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
index
100
190
298
226
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(118)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
(119)
Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.
5.4 Závěr
(120)
Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(121)
Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.
(122)
Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(123)
V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.
(124)
Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(126)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.
(128)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(129)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
4. Zájem uživatelů
(131)
Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.
(132)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(133)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(134)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.
(135)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.
(136)
Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
7. Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 102/2012 DO CONSELHO
de 27 de janeiro de 2012
que institui um direito antidumping definitivo sobre as importações de cabos de aço originários da República Popular da China e da Ucrânia, tornado extensivo aos cabos de aço expedidos de Marrocos, da Moldávia e da República da Coreia, independentemente de serem ou não declarados originários desses países, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, e que encerra o processo de reexame da caducidade relativo às importações de cabos de aço originários da África do Sul nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 2, o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão») após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Inquéritos anteriores e medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1796/1999 (2) («regulamento inicial»), o Conselho instituiu um direito antidumping definitivo sobre as importações de cabos de aço («SWR») originários, nomeadamente, da República Popular da China («RPC»), da Índia, da África do Sul e da Ucrânia. Estas medidas serão a seguir designadas como «medidas iniciais» e o inquérito que deu origem às medidas instituídas pelo regulamento inicial será, doravante, designado como «inquérito inicial».
(2)
Em 2001, pelo Regulamento (CE) n.o 1601/2001 (3), o Conselho instituiu um direito antidumping definitivo, que oscilou entre 9,7 % e 50,7 %, sobre as importações de certos cabos de ferro ou aço originários nomeadamente da Federação da Rússia. O Regulamento (CE) n.o 1279/2007 (4) instituiu o mesmo nível de direitos, na sequência de um reexame intercalar parcial e de um reexame da caducidade. Em abril de 2004, pelo Regulamento (CE) n.o 760/2004 (5), o Conselho tornou as medidas iniciais extensivas às importações de cabos de aço expedidos da Moldávia, na sequência de um inquérito sobre a evasão às medidas antidumping instituídas sobre os cabos de aço originários da Ucrânia através da Moldávia. Do mesmo modo, em outubro de 2004, pelo Regulamento (CE) n.o 1886/2004 (6), o Conselho tornou as medidas iniciais contra a RPC extensivas às importações de cabos de aço expedidos de Marrocos.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1858/2005 (7), o Conselho, na sequência de um reexame da caducidade, manteve as medidas iniciais em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. Essas medidas serão em seguida designadas «medidas em vigor» e o reexame da caducidade será em seguida designado «último inquérito». Em maio de 2010, pelo Regulamento (UE) n.o 400/2010 (8), o Conselho tornou as medidas iniciais extensivas às importações de SWR expedidos da República da Coreia, na sequência de um inquérito sobre a evasão às medidas antidumping sobre SWR originários da RPC expedidos através da República da Coreia.
2. Pedido de um reexame da caducidade
(4)
Em 13 de novembro de 2010, a Comissão anunciou, num aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início de um reexame da caducidade («aviso de início») (9) das medidas antidumping aplicáveis às importações de cabos de aço originários da RPC, da África do Sul e da Ucrânia, em conformidade com o disposto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
(5)
O reexame foi iniciado na sequência de um pedido fundamentado apresentado por Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries - EWRIS («requerente»), em nome de produtores da União que representam uma parte importante, neste caso mais de 60 %, da produção total de cabos de aço da União. O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União («IU»).
(6)
Na falta de tais elementos de prova relativamente às importações originárias da Índia, o requerente não solicitou o início de um reexame da caducidade relativo às importações originárias da Índia. Consequentemente, as medidas aplicáveis às importações originárias da Índia caducaram em 17 de novembro de 2010 (10).
3. Inquérito
(7)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos e as respetivas associações, os representantes dos países de exportação, o requerente e os produtores da União mencionados no pedido. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(8)
Tendo em conta o número elevado de produtores-exportadores da RPC, de produtores da União e de importadores envolvidos no inquérito, o aviso de início previa inicialmente a possibilidade de recorrer a uma amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para a Comissão poder decidir se era, de facto, necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, as partes acima referidas foram convidadas para se darem a conhecer no prazo de duas semanas a partir do início do processo, e para prestar à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(9)
Atendendo a que apenas um produtor-exportador da RPC facultou as informações solicitadas no aviso de início e manifestou a sua vontade de colaborar mais amplamente com a Comissão, foi decidido não aplicar a amostragem no caso dos produtores-exportadores da RPC e enviar um questionário ao produtor acima mencionado.
(10)
Vinte produtores/grupos de produtores da União facultaram as informações solicitadas no aviso de início e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Com base na informação recebida dos produtores/grupos de produtores da União, a Comissão selecionou uma amostra de três produtores/grupos de produtores, que se considerou serem representativos da IU em termos de volume de produção e vendas do produto similar na União.
(11)
Oito importadores facultaram as informações solicitadas no aviso de início e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Contudo, uma vez que apenas dois importadores tinham efetivamente importado o produto em causa, a Comissão decidiu não aplicar a amostragem e enviar um questionário aos importadores acima mencionados.
(12)
Assim, foram enviados questionários aos três produtores/grupos de produtores da União incluídos na amostra, a dois importadores e a todos os produtores-exportadores conhecidos nos três países em causa.
(13)
O produtor-exportador da RPC que respondeu ao formulário de amostragem não enviou, mais tarde, a resposta ao questionário. Por conseguinte, considera-se que nenhum produtor-exportador da RPC colaborou no inquérito.
(14)
Um produtor-exportador da Ucrânia apresentou informações limitadas aquando do início do inquérito. O produtor foi convidado a preencher o questionário, mas não entregou uma resposta ao questionário. Assim, considera-se que nenhum produtor-exportador da Ucrânia colaborou no inquérito.
(15)
Um produtor-exportador da África do Sul apresentou uma resposta ao questionário.
(16)
Foram recebidas mais respostas aos questionários por parte dos três produtores/grupos de produtores da União incluídos na amostra, de dois importadores e de um utilizador.
(17)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo dele resultante, bem como do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Alemanha,
-
BRIDON Group composto por duas empresas: Bridon International Ltd., Reino Unido, e BRIDON International GmbH, Alemanha,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itália;
b)
Produtor-exportador da África do Sul:
-
SCAW South Africa Ltd., África do Sul;
c)
Importadores:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Alemanha,
-
SENTECH International, França;
d)
Utilizador:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Espanha.
(18)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2009 e 30 de setembro de 2010 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de uma continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2007 e o final do PIR («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(19)
O produto em causa é o produto abrangido pelo inquérito inicial e pelo último inquérito que conduziram à instituição das medidas atualmente em vigor, ou seja, cabos de aço, incluindo os cabos fechados, excluindo os cabos de aços inoxidáveis, com a maior dimensão do corte transversal superior a 3 mm (na terminologia industrial designados muitas vezes por «SWR»), atualmente classificados nos códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 e ex 7312 10 98 («produto em causa»).
2. Produto similar
(20)
Como estabelecido no inquérito inicial e no último inquérito, o presente inquérito de reexame confirmou que os SWR produzidos na RPC e na Ucrânia e exportados para a União, os SWR produzidos e vendidos no mercado interno da África do Sul e exportados para a União, os SWR produzidos e vendidos no mercado interno do país análogo, a Turquia, e os SWR produzidos e vendidos na União pelos produtores da União têm as mesmas caraterísticas físicas e técnicas de base e utilizações finais e são considerados, por conseguinte, como produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
(21)
Um importador avançou um argumento também já mencionado pela European Wire Rope Importers Association («EWRIA») no último inquérito. Defendeu que o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos na União são substancialmente diferentes e que deveria ser feita uma distinção entre cabos de utilização geral e cabos destinados a usos específicos. Estes argumentos foram tratados em profundidade no regulamento inicial e no último regulamento que instituem medidas provisórias e definitivas sobre as importações do produto em causa. Além disso, no processo T-369/08, EWRIA v Comissão Europeia, o Tribunal Geral defendeu que a Comissão não cometeu um manifesto erro de apreciação ao não diferenciar entre cabos de utilização geral e cabos destinados a usos específicos nos inquéritos, com base nos elementos de prova disponíveis (11).
(22)
Uma vez que o importador não comunicou qualquer novo elemento que indiciasse uma alteração dos dados nos quais se basearam essas conclusões iniciais, confirmam-se as conclusões do regulamento inicial e do último regulamento.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DO DUMPING
(23)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor caducarem.
1. Observações preliminares
(24)
Quanto à RPC e à Ucrânia, nenhum dos produtores-exportadores colaborou plenamente. Um produtor exportador da Ucrânia e um produtor-exportador da RPC deram-se a conhecer, tendo-lhes sido enviado um questionário destinado aos produtores-exportadores. As suas respostas ao questionário foram consideradas incompletas e incoerentes, não tendo sido possível realizar quaisquer visitas de verificação às suas instalações. As empresas em causa foram devidamente informadas por escrito de que, nestas circunstâncias, teriam de ser utilizados os dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Relativamente à África do Sul, o único produtor-exportador conhecido prestou informações sobre as suas vendas de exportação para a União durante o PIR, que representaram a totalidade das exportações da África do Sul para a União durante o mesmo período.
(25)
Durante o PIR, de acordo com os dados do EURtat, o volume total das importações de SWR provenientes da RPC, da África do Sul e da Ucrânia elevou-se a 4 833 toneladas, o que representa 2,4 % da parte de mercado da União. Durante o último inquérito, o total de importações dos países em causa elevou-se a 3 915 toneladas, representando 2,2 % da parte de mercado da União.
2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(26)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 9, do regulamento de base, na medida em que as circunstâncias não tenham sofrido alterações ou sempre que não houver informação disponível, a Comissão aplicou o mesmo método que no inquérito inicial. Em caso de não colaboração, tal como aconteceu com a RPC e a Ucrânia, tiveram de ser utilizados os dados disponíveis em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
2.1. RPC
(27)
Durante o PIR, de acordo com os dados do EURtat, o volume total das importações de SWR provenientes da RPC elevou-se a 4 530 toneladas, o que representa 2,2 % da parte de mercado da União.
2.1.1. País análogo
(28)
Como a RPC é uma economia em transição, o valor normal teve de ser estabelecido com base em informações obtidas num país terceiro com economia de mercado adequado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
(29)
No último inquérito, a Turquia foi utilizada como país análogo para efeitos da determinação do valor normal. No caso do presente inquérito, o requerente propôs que se utilizasse de novo a Turquia. Ninguém levantou objeções quanto à escolha de um país análogo.
(30)
O inquérito revelou que a Turquia possuía um mercado de SWR competitivo, com três produtores nacionais que abastecem 53 % do mercado e com a concorrência de importações provenientes de outros países terceiros. Não existem direitos de importação sobre o produto em causa quando importado na Turquia e não existem quaisquer outras restrições às importações de SWR na Turquia. Por último, tal como se menciona no considerando 20, o produto em causa produzido e vendido no mercado interno turco era similar ao produto exportado pelo produtor-exportador da RPC para a União.
(31)
Conclui-se, por conseguinte, que a Turquia constitui um país análogo adequado para efeitos da determinação do valor normal, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
2.1.2. Valor normal
(32)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal foi determinado com base nas informações recebidas do produtor colaborante do país análogo, ou seja, com base no preço pago ou a pagar no mercado interno da Turquia por clientes independentes. A informação facultada pelo produtor foi analisada, tendo-se constatado que as vendas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais e que eram representativas.
(33)
Consequentemente, o valor normal foi estabelecido como o preço de venda médio ponderado cobrado a clientes independentes no mercado interno pelo produtor turco colaborante.
2.1.3. Preço de exportação
(34)
Na ausência de colaboração dos produtores da RPC, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, o preço de exportação foi determinado com base em informações disponíveis publicamente. As informações recolhidas com base no artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base foram consideradas mais adequadas para o cálculo da margem de dumping do que as do EURtat, uma vez que os códigos NC pertinentes abrangem um âmbito mais vasto de produtos que o produto em causa definido no considerando 19.
2.1.4. Comparação
(35)
Para assegurar uma comparação equitativa no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização entre valor normal e preço de exportação, foram efetuados os devidos ajustamentos para ter em conta diferenças que se constatou afetarem a comparabilidade dos preços. Estes ajustamentos foram efetuados relativamente aos custos de transporte e seguro, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
2.1.5. Margem de dumping
(36)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço médio ponderado de exportação para a União. Esta comparação revelou a existência de um dumping significativo de cerca de 38 %.
2.2. África do Sul
(37)
Durante o PIR, de acordo com os dados do EURtat, o volume total das importações de SWR provenientes da África do Sul elevou-se a 281 toneladas, o que representa 0,1 % da parte de mercado da União, isto é, um nível de minimis. O único produtor-exportador conhecido foi responsável pela totalidade dessas importações.
2.2.1. Valor normal
(38)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 1, do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base no preço pago ou a pagar no mercado interno da África do Sul por clientes independentes, uma vez que se constatou que essas vendas eram feitas no decurso de operações comerciais normais e que eram representativas.
2.2.2. Preço de exportação
(39)
Uma vez que todas as vendas para exportação do produto em causa tinham sido efetuadas diretamente a clientes independentes na União, o preço de exportação foi determinado com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
2.2.3. Comparação
(40)
Para assegurar uma comparação equitativa no mesmo estádio de comercialização, no estádio à saída da fábrica, entre valor normal e preço de exportação, foram efetuados os devidos ajustamentos para ter em conta diferenças que se alegou e demonstrou afetarem a comparabilidade dos preços. Esses ajustamentos foram efetuados no que respeita às despesas de transporte e de seguro, assim como aos custos de crédito, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
2.2.4. Margem de dumping
(41)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço médio ponderado de exportação para a União, por tipo do produto. Esta comparação mostrou a existência de um dumping de 17 %, o que é inferior à margem de dumping de 38,6 % apurada no inquérito inicial.
2.3. Ucrânia
(42)
Durante o PIR, de acordo com os dados do EURtat, o volume total das importações de SWR provenientes da Ucrânia elevou-se a 22 toneladas, o que representa menos de 0,1 % da parte de mercado da União, ou seja, um nível de minimis.
2.3.1. Valor normal
(43)
Nos termos do artigo 18.o do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base nas informações incluídas no pedido de reexame do requerente, que corresponde ao preço pago ou a pagar no mercado interno da Ucrânia por clientes independentes.
2.3.2. Preço de exportação
(44)
Na ausência de colaboração dos produtores ucranianos, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, o preço de exportação foi determinado com base em informações disponíveis publicamente. As informações recolhidas com base no artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base foram consideradas como as mais adequadas para calcular a margem de dumping, uma vez que essas informações abrangem precisamente o produto em causa definido no considerando 19.
2.3.3. Comparação
(45)
Para assegurar uma comparação equitativa, o preço de exportação foi ajustado em relação ao frete marítimo e ao seguro no pedido de reexame do requerente, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Desta forma, foi estabelecida uma margem de dumping superior a 80 % para o PIR.
3. Evolução provável das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Observações preliminares
(46)
Nenhum dos 28 produtores-exportadores da RPC conhecidos colaborou.
(47)
Os dois produtores-exportadores da África do Sul referidos no pedido de reexame responderam às questões da Comissão, mas apenas o produtor-exportador com interesses de exportação para a União colaborou preenchendo um questionário. Não existem outros produtores conhecidos na África do Sul.
(48)
Quanto à Ucrânia, o produtor-exportador conhecido deixou de colaborar, como explicado no considerando 14. Não são conhecidos outros produtores na Ucrânia.
3.2. RPC
3.2.1. Observações preliminares
(49)
No inquérito inicial, todas as empresas da RPC foram objeto de um único direito antidumping, à taxa de 60,4 %. Os volumes de importação provenientes da RPC diminuíram significativamente, de 11 484 toneladas durante o PI do inquérito inicial (UE-15) para 1 942 toneladas durante o PIR do último inquérito (UE-25), tendo no entanto aumentado em seguida para 4 530 toneladas no atual PIR. Todavia, é de realçar o facto de, desde 2001, se registar uma tendência para o aumento das importações da RPC. A atual parte de mercado da RPC é de cerca de 2,2 %.
(50)
A fim de determinar se seria provável que as práticas de dumping continuassem a verificar-se caso as medidas fossem revogadas, foi examinado o comportamento de preços dos produtores-exportadores para outros mercados de exportação, os preços de exportação para a União, as capacidades de produção e as práticas de evasão. As informações relativas aos preços de importação dos exportadores foram determinadas com base no EURtat e as relativas aos volumes e preços de exportação com base na informação estatística chinesa; as informações relativas à capacidade basearam-se nas informações incluídas no pedido. Os dados do EURtat foram considerados os mais adequados para a comparação com a informação estatística chinesa, já que apenas foi possível realizar a comparação relativamente a uma definição mais alargada do produto, como se explica no considerando seguinte.
3.2.2. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços de exportação para a União
(51)
A informação estatística disponível nas bases de dados públicas da RPC abrange uma definição mais alargada do produto do que o produto em causa. Assim, não foi possível efetuar qualquer análise pertinente das quantidades exportadas para outros mercados com base nestas informações. A análise do preço, na qual foi possível utilizar a base de dados da RPC, baseia-se em estimações razoáveis, atendendo às caraterísticas similares dos outros produtos possivelmente incluídos na análise.
(52)
Com base nas informações disponíveis, como explicado no considerando acima, constatou-se que os preços de exportação da RPC para outros mercados de exportação eram, em média, significativamente inferiores aos preços de exportação para a União (em cerca de 30 %, não considerando os direitos antidumping pagos). O facto de, tal como se concluiu no considerando 36, as vendas de exportação da RPC para a União terem sido realizadas a níveis de dumping indicou que as exportações para os outros mercados de países terceiros foram provavelmente efetuadas a níveis de dumping ainda mais elevados que os das vendas de exportação para a União. Considerou-se também que o nível dos preços de exportação para outros países terceiros pode ser encarado como um indicador do nível de preços provável das vendas de exportação para a União, caso as medidas sejam revogadas. Assim, e dado o baixo nível dos preços praticados nos mercados de países terceiros, concluiu-se que existe uma margem considerável de redução dos preços de exportação para a União, o que iria também aumentar o dumping.
3.2.3. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o nível de preços na União
(53)
Apurou-se também que o nível do preço das vendas da IU na União foi, em média, consideravelmente superior ao nível dos preços de exportação do exportador da RPC para mercados de outros países terceiros. O facto de o nível de preços geralmente praticado para o produto em causa no mercado da União tornar o referido mercado muito atrativo também se aplica à RPC. O nível de preços mais elevado praticado no mercado da União constitui um incentivo ao aumento das exportações para a União.
3.2.4. Margem de dumping
(54)
Como concluído no considerando 36, as vendas de exportação da RPC para a União foram realizadas a níveis de dumping significativos, em relação ao valor normal do país análogo. Na ausência de medidas, não existem motivos para considerar que as importações não seriam efetuadas aos mesmos preços de dumping e em quantidades mais elevadas.
3.2.5. Capacidade não utilizada e existências
(55)
Em conformidade com o pedido de reexame e após verificação cruzada com base nas informações disponíveis publicamente (isto é, informação publicada pelas empresas nos respetivos sítios web), as capacidades de todos os produtores-exportadores da RPC foram estimadas em 1 355 000 toneladas. A utilização da capacidade dos produtores da RPC estimada pelo requerente é de cerca de 63 %, com uma capacidade não utilizada de mais de 500 000 toneladas. O requerente também facultou informações sobre outras instalações de produção que estão a ser criadas e sobre a dimensão do mercado interno. Os produtores da RPC têm, assim, capacidades não utilizadas significativas, que ultrapassam largamente não só a quantidade exportada para a União durante o PIR, como o consumo total da União. Consequentemente, a capacidade para aumentar enormemente as quantidades exportadas para a União é inegável, tanto mais que não há indicações de que os mercados dos países terceiros ou o mercado interno possam absorver produção adicional nestas quantidades. A este respeito, deve notar-se que é muito improvável que o mercado interno da RPC, devido à presença de um número considerável de produtores concorrentes, fosse capaz de absorver volumes significativos dessas capacidades não utilizadas.
3.2.6. Práticas de evasão
(56)
Apurou-se que as medidas em vigor sobre as importações do produto em causa proveniente da RPC foram objeto de evasão mediante importações transbordadas através de Marrocos, em 2004, e através da República da Coreia, em 2010. Trata-se de um indício claro do interesse do mercado da União para os vendedores de SWR da RPC e do desinteresse destes em concorrer no mercado da União a níveis que não sejam de dumping. Considera-se que este é um outro indício de que o volume das exportações da RPC iria provavelmente aumentar, entrando no mercado da União a preços de dumping, caso as medidas fossem revogadas.
3.3. África do Sul
3.3.1. Observações preliminares
(57)
Existem dois produtores conhecidos na África do Sul. Como atrás explicado, um produtor-exportador colaborou no presente inquérito de reexame.
(58)
O outro produtor conhecido não mostrou qualquer interesse em exportar para a União, afirmando que as suas capacidades de produção são inteiramente utilizadas e vendidas no mercado interno da África do Sul.
(59)
As importações provenientes da África do Sul diminuíram consideravelmente desde a instituição das medidas iniciais. A parte de mercado detida pelas importações provenientes da África do Sul (0,1 %) foi inferior ao limiar de minimis durante o PIR, atingindo, no total, 281 toneladas. Além disso, a maior parte dessas importações destinou-se afinal a utilizações offshore, que conheceram uma evolução considerável desde o inquérito anterior, e não foi desalfandegada na UE. Só uma pequena quantidade do produto em causa foi introduzida em livre prática na UE.
(60)
A fim de determinar se o dumping continuaria caso as medidas fossem revogadas, examinou-se as informações facultadas pelo exportador colaborante, no que respeita a volumes e preços de exportação para a União e para países terceiros, capacidade não utilizada e existências, e situação do mercado interno da África do Sul.
3.3.2. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços de exportação para a União
(61)
O exportador colaborante do produto em causa facultou informações relativas a volumes e preços em mercados de exportação que não o da União. O produtor-exportador vende uma parte considerável da sua produção em mercados de exportação, apesar de os volumes de exportação terem diminuído durante o período considerado. A atividade de exportação da empresa centra-se principalmente em dois segmentos específicos do mercado: cabos para poços de minas profundas e perfuração no mar.
(62)
Os preços de exportação da empresa para países terceiros comparados com os preços de exportação para a União, incluindo o direito antidumping aplicável, foram significativamente superiores, em termos globais, durante todos os anos do período considerado (30 % a 70 %). A vantagem de preço alcançada pelo exportador noutros mercados de países terceiros, em comparação com os preços no mercado da União, sugere que o exportador não faria entrar no mercado da União quantidades significativas no futuro, caso as medidas fossem revogadas. A este propósito, considerou-se igualmente que, como explicado no considerando 61, as atividades de exportação da empresa estão centradas em produtos que não são os mais procurados no mercado da União.
3.3.3. Capacidade não utilizada e existências
(63)
Desde o último inquérito, o produtor-exportador colaborante manteve as existências a um nível estável. A utilização da capacidade (cerca de 70-75 %) manteve-se também a níveis normais, atendendo às limitações técnicas no processo de produção. A capacidade não utilizada máxima disponível situa-se entre 1 500 e 3 500 toneladas. O produtor-exportador não tenciona expandir as suas capacidades de produção em quantidades significativas. Consequentemente, a capacidade para aumentar as quantidades exportadas para a União parece muito limitada, tanto mais que os mercados dos países terceiros ou o mercado interno poderiam absorver toda a produção adicional.
(64)
Note-se ainda que a produção se destina principalmente ao mercado interno, que é capaz de gerar lucros elevados, pelo que a empresa não tem qualquer interesse em exportar quantidades significativas para a União.
3.4. Ucrânia
3.4.1. Observações preliminares
(65)
Dada a ausência de colaboração por parte do produtor-exportador ucraniano conhecido, como explicado no considerando 14, as conclusões basearam-se nos dados disponíveis, em conformidade com o disposto no artigo 18.o do regulamento de base. Uma vez que existem poucas informações sobre a indústria ucraniana, as conclusões que se seguem baseiam-se nas informações facultadas pelo requerente no pedido de reexame, assim como nas estatísticas sobre comércio disponíveis publicamente. Saliente-se que se desconhece a existência de mais produtores na Ucrânia e que as considerações a seguir apresentadas sobre, em especial, as capacidades de produção dizem respeito ao produtor-exportador conhecido.
(66)
A fim de determinar se seria provável uma continuação do dumping caso as medidas fossem revogadas, analisaram-se os preços de exportação para países terceiros e para a União, as capacidades não utilizadas e as práticas de evasão.
3.4.2. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços de exportação para a União
(67)
Na falta de outras informações mais fiáveis, foram tidas em conta as informações facultadas no pedido, no que respeita aos outros mercados de exportação, baseadas nas estatísticas disponíveis publicamente. Uma análise dos dados disponíveis mostrou que os preços de exportação médios para esses países eram significativamente inferiores aos preços de exportação médios para a União. Como já explicado acima relativamente à RPC e à África do Sul, os preços de exportação para outros países terceiros foram considerados como um indicador do nível de preços provável das vendas de exportação para a União, caso as medidas fossem revogadas. Assim, a Comissão concluiu que existe uma margem considerável de redução dos preços de exportação para a União, muito provavelmente a níveis de dumping.
3.4.3. Capacidade não utilizada
(68)
Nestes últimos anos, os dois produtores-exportadores conhecidos anteriormente fundiram as suas atividades. Em resultado, a capacidade de produção estabelecida no último inquérito foi reduzida. Segundo os elementos de prova disponíveis no pedido e como afirmado pelo produtor-exportador conhecido, a capacidade de produção estimada na Ucrânia situa-se entre 35 000 e 40 000 toneladas, das quais cerca de 70 % são efetivamente utilizadas na produção. A capacidade não utilizada, que oscila entre 10 500 e 12 000 toneladas, indica assim que existe de facto uma capacidade para aumentar significativamente as quantidades exportadas para a União. O consumo aparente na Ucrânia, calculado com base na produção conhecida e nas informações estatísticas sobre importações e exportações, indica que o mercado interno não consegue absorver quaisquer capacidades adicionais. Assim, entre todos os países em causa, a Ucrânia continua a ser o país onde a iminência da reorientação das capacidades não utilizadas para o mercado da União é maior, em especial porque nada indica que os mercados dos países terceiros ou o mercado interno possam absorver qualquer produção adicional.
3.4.4. Práticas de evasão
(69)
Na sequência da instituição das medidas em vigor sobre as importações de SWR provenientes da Ucrânia, a Comissão apurou que essas medidas estavam a ser objeto de evasão mediante importações de SWR provenientes da Moldávia. Considerou-se que as práticas de evasão detetadas constituíam um fator adicional, indicador do interesse em entrar no mercado da União e da incapacidade de competir no mercado da União a níveis que não sejam de dumping.
3.5. Conclusão
(70)
Verificou-se a continuação de um dumping significativo no caso da RPC e da Ucrânia, e a um nível reduzido no caso da África do Sul, apesar de os volumes de importação provenientes da África do Sul e da Ucrânia serem baixos.
(71)
A fim de determinar a probabilidade de continuação do dumping caso as medidas fossem revogadas, a Comissão analisou as capacidades não utilizadas e as existências não utilizadas, assim como as estratégias de preços e de exportação em diferentes mercados. Esta análise mostrou a existência de importantes capacidades não utilizadas e existências acumuladas na RPC e, em menor grau, na Ucrânia. Não foram observadas capacidades não utilizadas significativas nem existências anómalas na África do Sul. Apurou-se ainda que os preços de exportação para outros países terceiros eram geralmente inferiores aos para o mercado da União, no caso da RPC e da Ucrânia, e que a União continuava assim a ser um mercado atrativo para os produtores-exportadores destes países. As exportações da África do Sul para outros países atingiram, todavia, níveis significativamente superiores aos das exportações para a União, não parecendo ser realizadas a preços de dumping. A Comissão concluiu assim que as exportações da RPC e da Ucrânia para países terceiros seriam muito provavelmente desviadas para a União, caso o acesso ao mercado da União não fosse sujeito a medidas antidumping. As capacidades de produção não utilizadas disponíveis conduziriam também provavelmente a um aumento das importações provenientes desses países. Uma análise das estratégias de preços revelou ainda que essas exportações da Ucrânia e da RPC realizar-se-iam muito provavelmente a preços de dumping. Estas conclusões foram reforçadas pelo facto de, tanto no caso da RPC como da Ucrânia, se ter verificado que as medidas em vigor estavam a ser objeto de evasão por importações através de outros países, indicando que os países exportadores não eram capazes de concorrer no mercado da União a preços equitativos. Em contrapartida, considerou-se que o produtor da África do Sul podia concorrer com outros produtores, incluindo com os produtores da União, noutros mercados de países terceiros, a preços equitativos. Atendendo ao que precede, ficou estabelecido, para a RPC e para a Ucrânia, que o dumping iria provavelmente continuar em quantidades significativas se as medidas viessem a caducar. Pelo contrário, tendo em conta a descida do nível de dumping desde o inquérito inicial, o facto de as exportações para outros países terem sido realizadas a preços significativamente superiores aos das exportações para a UE e a procura previsivelmente baixa dos produtos da África do Sul, considera-se que a continuação das importações objeto de dumping em quantidades significativas não seria provável no que respeita às importações provenientes da África do Sul.
(72)
O governo ucraniano comentou as conclusões acima, argumentando que a alegação de que a revogação das medidas antidumping faria com que o produtor ucraniano se voltasse para o mercado da União é exagerada e irrazoável. Em apoio da sua alegação, o governo afirmou que as medidas em vigor tinham resultado na perda de contactos de clientes na UE e, consequentemente, no fim das exportações para a União, centrando-se agora as exportações ucranianas nos mercados da CEI e asiáticos. O governo, contudo, não comentou a atratividade do mercado da União resultante da diferença de preço considerável nestes mercados, como mencionado no considerando 67, pelo que não entendeu que existe de facto a probabilidade de as exportações ucranianas serem desviadas para a União, se as medidas viessem a caducar.
(73)
Após a divulgação, o requerente defendeu que o volume decrescente das exportações do produtor da África do Sul para outros mercados irá previsivelmente levar ao aumento das capacidades não utilizadas, que não serão absorvidas pelo mercado interno e, consequentemente, ao aumento das importações na União. Estes argumentos não foram, no entanto, fundamentados por elementos de prova. Pelo contrário, observou-se que a diminuição das vendas de exportação do exportador colaborante durante o período considerado foi atenuada pelas vendas no mercado interno, que baixaram em menor grau durante o mesmo período. O volume global das vendas da empresa aumentou também entre 2009 e o PI. Por conseguinte, não existe qualquer indicação de que a argumentação do requerente poderia ser justificada.
(74)
O requerente criticou ainda a Comissão por não ter tido em conta a não colaboração do outro produtor da África do Sul: o facto de essa empresa não ter exportado no passado não significa que não o irá fazer no futuro. A este respeito, note-se que durante o período considerado esta empresa não exportou para a União. As medidas antidumping não servem como instrumento para proibir as importações legítimas na União. Por conseguinte, esta alegação teve de ser rejeitada.
D. PRODUÇÃO DA UNIÃO E INDÚSTRIA DA UNIÃO
(75)
Na União, os SWR são fabricados por mais de 25 produtores/grupos de produtores, que constituem a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(76)
Como indicado no considerando 10, foi selecionada uma amostra constituída por três produtores/grupos de empresas produtoras entre os seguintes 20 produtores da União que facultaram as informações solicitadas.
-
BRIDON Group composto por Bridon International Ltd. (Reino Unido) e BRIDON International GmbH (Alemanha),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Alemanha),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Alemanha),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Alemanha),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Alemanha),
-
Teufelberger Seil GmbH (Alemanha),
-
ZBD Group A.S. (República Checa),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Espanha),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sá & Filhos, SA (Portugal),
-
D. Koronakis SA (Grécia),
-
N. Leventeris SA (Grécia),
-
Drumet SA (Polónia),
-
Metizi JSC (Bulgária),
-
Arcelor Mittal Wire France (França),
-
Brunton Shaw UK Limited (Reino Unido),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Roménia),
-
Redaelli Tecna Spa (Itália),
-
Remer SRL (Itália),
-
Metal Press SRL (Itália),
-
Randers Reb International A/S (Dinamarca).
(77)
Note-se que os três produtores da União incluídos na amostra foram responsáveis por 40 % da produção total da União durante o PIR, enquanto os 20 produtores da União acima foram responsáveis por 96 % da produção total da União durante o PIR, o que se considera ser representativo da produção total da União.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Consumo no mercado da União
(78)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da IU no mercado da União e nos dados do EURtat sobre a totalidade das importações na UE.
(79)
O consumo da União baixou 21 %, de 255 985 toneladas para 203 331 toneladas, entre 2007 e o PIR. Especificamente, após ter aumentado ligeiramente em 1 % em 2008, caiu significativamente 22 pontos percentuais em 2009, em consequência da recessão económica, tendo-se mantido a um nível similar no PIR.
2007
2008
2009
PIR
Consumo da União
(em toneladas)
255 986
257 652
201 975
203 331
Índice
100
101
79
79
2. Importações provenientes dos países em causa
2.1. Cumulação
(80)
Nos inquéritos anteriores, as importações de SWR originários da RPC, da África do Sul e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base. A Comissão procurou determinar se uma avaliação cumulativa era também adequada no presente inquérito.
(81)
A este respeito, verificou-se que a margem de dumping estabelecida para as importações provenientes de cada um dos países era superior ao nível de minimis. Quanto às quantidades, procedeu-se a uma análise prospetiva dos volumes de exportação prováveis, por cada país, caso as medidas fossem revogadas. Essa análise revelou que as importações provenientes da RPC e da Ucrânia, ao contrário das da África do Sul, iriam provavelmente aumentar para níveis significativamente superiores aos atingidos no PIR, ultrapassando certamente o limiar considerado insignificante, caso as medidas fossem revogadas. Quanto à África do Sul, constatou-se que a capacidade para aumentar as quantidades exportadas para a União era muito limitada, atendendo à pouca capacidade não utilizada e ao facto de os mercados dos países terceiros e do mercado interno poderem absorver a produção adicional, caso existisse.
(82)
Quanto às condições de concorrência entre os produtos importados, apurou-se que as importações provenientes da África do Sul não estavam a concorrer diretamente com as importações provenientes dos outros dois países. A este propósito, os preços dos tipos do produto importados da África do Sul foram consideravelmente superiores, como mostrado nos considerandos 87 e 91, aos das importações provenientes dos outros dois países. Efetivamente, o facto de esses preços serem mais elevados levou à ausência de subcotação dos preços por parte das importações provenientes da África do Sul, ao contrário das importações provenientes dos outros dois países, em que se verificou uma subcotação significativa dos preços.
(83)
No que respeita às importações provenientes dos três países em causa, o inquérito apurou que os SWR importados desses países eram similares em termos das suas caraterísticas físicas e técnicas de base. Acresce que os vários tipos de SWR importados eram permutáveis com os tipos produzidos na União e foram comercializados na União durante o mesmo período. Atendendo ao que precede, considerou-se que os SWR importados originários dos países em causa concorriam com os SWR produzidos na União.
(84)
Com base no exposto, considerou-se que os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base se encontravam preenchidos no que se refere à RPC e à Ucrânia. As importações provenientes destes dois países foram, assim, analisadas cumulativamente. Uma vez que não foram cumpridos nem os critérios estabelecidos no artigo 3., n.o 4, nem, em especial, as condições de concorrência entre produtos importados aí referidas no que respeita à África do Sul, as importações originárias deste país foram examinadas individualmente.
2.2. Importações provenientes da RPC e da Ucrânia
2.2.1. Volume, parte de mercado e preços das importações
(85)
Segundo os dados do EURtat, o volume das importações do produto em causa originário da RPC e da Ucrânia diminuíram 54 % durante o período considerado. Observou-se uma queda considerável de 43 pontos percentuais em 2009, a que se seguiu uma nova descida de 13 pontos percentuais no PIR.
(86)
A parte de mercado das importações da RPC e ucranianas diminuiu de 3,8 % para 2,2 % durante o período considerado.
(87)
Quanto aos preços de importação, assistiu-se a um aumento de 29 % durante o período considerado. Após terem aumentado 11 %, em 2008, subiram novamente em 2009, permanecendo estáveis no PIR.
2007
2008
2009
PIR
Importações
(em toneladas)
9 844
10 081
5 830
4 553
Índice
100
102
59
46
Parte de mercado (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Índice
100
102
75
58
Preço das importações
1 073
1 195
1 394
1 388
Índice
100
111
130
129
2.2.2. Subcotação dos preços
(88)
Atendendo à ausência de colaboração dos produtores-exportadores da RPC e ucranianos, a subcotação dos preços teve de ser estabelecida a partir das estatísticas da importação, por código NC, utilizando informações recolhidas com base no artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base. No PIR, a margem de subcotação para as importações de SWR originários da RPC e da Ucrânia oscilou, excluindo o direito antidumping, entre 47,4 % e 58,2 %.
2.3. Importações provenientes da África do Sul
2.3.1. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da África do Sul
(89)
Segundo os dados do EURtat, o volume das importações do produto em causa originário da África do Sul diminuiu 77 % durante o período considerado. Observou-se uma queda considerável de 94 pontos percentuais em 2009, seguida de um pequeno aumento de 17 pontos percentuais no PIR.
(90)
A parte de mercado das importações da África do Sul diminuiu de 0,5 % para 0,1 % durante o período considerado.
(91)
Quanto aos preços de importação, estes aumentaram constantemente em 52 % no decurso do período considerado.
2007
2008
2009
PIR
Importações
(em toneladas)
1 229
846
73
281
Índice
100
69
6
23
Parte de mercado (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Índice
100
68
7
29
Preço das importações
1 504
1 929
2 217
2 280
Índice
100
128
147
152
2.3.2. Subcotação dos preços
(92)
A subcotação dos preços foi estabelecida utilizando os preços de exportação do produtor colaborante da África do Sul, excluindo o direito antidumping, tendo-se constatado que era negativa. Na ausência de qualquer outro produtor-exportador da África do Sul, esta conclusão é igualmente válida para o país, no seu todo.
3. Importações provenientes dos países aos quais as medidas foram tornadas extensivas
3.1. República da Coreia
(93)
Tal como mencionado no considerando 3, apurou-se que a evasão às medidas iniciais relativas à RPC teve lugar através da República da Coreia (Coreia do Sul). Consequentemente, o direito antidumping instituído sobre as importações originárias da RPC foi tornado extensivo às importações dos mesmos SWR expedidos da Coreia do Sul, com exceção dos produzidos por onze produtores sul-coreanos genuínos.
(94)
Na sequência do inquérito antievasão e da extensão do direito antidumping às importações expedidas da Coreia do Sul, as importações diminuíram significativamente e a parte de mercado baixou de 18,7 %, em 2007, para 12,8 %, no PIR. Esta percentagem parece corresponder à parte de produtores-exportadores coreanos genuínos a quem foi concedida individualmente uma isenção.
3.2. Moldávia
(95)
Constatou-se que as importações originárias ou expedidas da Moldávia estiveram próximas de zero durante o período considerado. Assim, considerou-se desnecessária uma nova análise.
3.3. Marrocos
(96)
As importações originárias ou expedidas de Marrocos baixaram 51 % durante o período considerado. A sua parte de mercado representou menos de 0,5 % durante o período considerado.
4. Outro país objeto de medidas antidumping
(97)
Segundo os dados do EURtat, o volume das importações de certos cabos de ferro ou aço originários da Federação da Rússia, como definidos no artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 1601/2001 (12), diminuiu em 41 % durante o período considerado.
(98)
A parte de mercado das importações russas diminuiu de 1,5 % em 2007 para 1,1 % no PIR.
5. Situação económica da IU
(99)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da IU.
5.1. Observações preliminares
(100)
Pelo facto de ter sido utilizada a técnica de amostragem relativamente à IU, o prejuízo foi avaliado com base nas informações recolhidas a nível de toda a IU, tal como definida no considerando 75, e com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
(101)
Em conformidade com a prática instituída, sempre que se recorre à amostragem, a Comissão analisa certos indicadores de prejuízo (produção, capacidade, produtividade, existências, vendas, parte de mercado, crescimento e emprego) para toda a IU e os indicadores de prejuízo relacionados com os resultados de empresas individuais (preços, custos de produção, rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capitais) com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
(102)
Um dos produtores do grupo BRIDON, Bridon International Ltd., incluído na amostra manteve a sua contabilidade em libras esterlinas durante o período considerado. Em resultado, certos indicadores de prejuízo foram influenciados pela flutuação da taxa de câmbio entre a libra esterlina e o euro durante o período considerado.
5.2. Dados relativos à IU
a) Produção
(103)
A produção da IU baixou 9 % entre 2007 e o PIR, isto é, de 182 681 toneladas para 165 394 toneladas. O volume de produção manteve-se inalterado em 2008, para cair depois significativamente 13 % em 2009, em consequência da recessão económica global. Recuperou no PIR e aumentou quatro pontos percentuais. O volume de produção baixou menos que o consumo no mercado da União, em consequência da procura em mercados fora da UE.
IU
2007
2008
2009
PIR
Volume de produção
(em toneladas)
182 681
182 691
159 266
165 394
Índice
100
100
87
91
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(104)
A capacidade de produção diminuiu 6 % durante o período considerado. Em 2009, desceu 10 %, para aumentar depois quatro pontos percentuais no PIR. Como a diminuição da produção foi relativamente superior à da capacidade, a utilização da capacidade resultante baixou de 69 % em 2007 para 66 % no PIR.
IU
2007
2008
2009
PIR
Capacidade
265 779
261 383
239 312
249 254
Índice
100
98
90
94
Utilização da capacidade
69
70
67
66
Índice
100
102
97
97
c) Existências
(105)
O nível das existências finais da IU subiu em 2008 e 2009 mas baixou no PIR para o nível de 2007.
IU
2007
2008
2009
PIR
Existências finais
(em toneladas)
12 656
13 254
12 790
12 651
Índice
100
105
101
100
d) Volume de vendas
(106)
As vendas da IU no mercado da União diminuíram 20 % entre 2007 e o PIR. Depois de baixar 5 % em 2008, o volume de vendas voltou a descer 24 pontos percentuais em 2009, em consequência da recessão económica. Esta evolução está em consonância com a evolução do mercado da União, que registou uma contração de 21 % entre 2007 e o PIR, em resultado da recessão económica.
IU
2007
2008
2009
PIR
Vendas a partes independentes na União (em toneladas)
112 387
106 431
80 340
89 551
Índice
100
95
71
80
e) Parte de mercado
(107)
A IU conseguiu manter a sua parte de mercado inalterada em 44 %, entre 2007 e o PIR. Em 2008 e 2009, no entanto, assistiu-se a uma queda na parte de mercado até respetivamente 41 % e 40 % do consumo da União.
IU
2007
2008
2009
PIR
Parte de mercado
44
41
40
44
Índice
100
94
91
100
f) Crescimento
(108)
Entre 2007 e o PIR, quando o consumo da União baixou 21 %, o volume de vendas da IU diminuiu apenas 20 %. A IU registou assim um ligeiro aumento da parte de mercado, enquanto as importações provenientes dos países em causa perderam quase dois pontos percentuais durante o mesmo período.
g) Emprego
(109)
O nível de emprego da IU diminuiu 12 % entre 2007 e o PIR. A principal diminuição teve lugar em 2009, quando o emprego baixou oito pontos percentuais. Tal mostra que a IU conseguiu adaptar-se a nova situação do mercado.
IU
2007
2008
2009
PIR
Emprego
3 052
2 978
2 752
2 694
Índice
100
98
90
88
h) Produtividade
(110)
A produtividade da mão de obra da IU, expressa em produção anual por equivalente a tempo inteiro («ETI»), foi volátil durante o período considerado, já que aumentou dois pontos percentuais em 2008, desceu cinco pontos percentuais em 2009 e voltou a aumentar seis pontos percentuais no PIR.
IU
2007
2008
2009
PIR
Produtividade
59,9
61,3
57,9
61,4
Índice
100
102
97
103
i) Amplitude da margem de dumping
(111)
Tendo em conta o volume global das importações dos países em causa e a existência de direitos antidumping, o impacto da amplitude das margens de dumping efetivas apuradas, que foram elevadas, sobre a IU não pode ser considerado significativo.
5.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
j) Preços de venda e fatores que afetam os preços praticados no mercado interno
(112)
Os preços de venda unitários da IU aumentaram 11 % entre 2007 e o PIR. Os preços aumentaram progressivamente em 16 % até 2009, para caírem em seguida cinco pontos percentuais no PIR. Esta evolução do preço está relacionada com o facto de a IU ter sido capaz de escalonar encomendas de preço elevado, aceites antes da recessão económica, até 2009. Está também ligada à migração progressiva da IU para SWR de preço mais elevado, nomeadamente SWR de maior diâmetro.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
Preço de venda unitário médio (EUR/tonelada)
3 219
3 492
3 720
3 560
Índice
100
108
116
111
k) Salários
(113)
Entre 2007 e o PIR, o salário médio por ETI diminuiu 12 % durante o período considerado. Não deve, no entanto, ser formulada qualquer conclusão pertinente com base no quadro em baixo, uma vez que os salários por empregado foram fortemente influenciados pela flutuação da taxa de câmbio entre a libra esterlina e o euro durante o período considerado.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
Salários por ETI (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Índice
100
92
85
88
l) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
(114)
Apesar de os investimentos em SWR terem diminuído 32 % no período considerado, foram significativos e atingiram mais de 35 milhões de EUR. Os investimentos concentraram-se principalmente em SWR de margem elevada. Os produtores incluídos na amostra não se depararam com dificuldades para obter capital durante o período considerado, porque os investimentos podiam, em geral, ser reembolsados no espaço de alguns anos.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
Investimentos
(em milhares de EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Índice
100
73
51
68
m) Rendibilidade no mercado da União
(115)
Os produtores incluídos na amostra conseguiram obter lucros durante todo o período considerado. Os lucros alcançados desde 2008 até ao RIP ficaram acima do lucro-alvo de 5 % fixado no inquérito inicial. Os resultados alcançados pelos produtores incluídos na amostra explicam-se principalmente pela evolução do preço entre 2007 e o PIR e pela estabilidade da procura global no caso dos produtores incluídos na amostra, o que lhes permitiu diluir os custos fixos. A queda da rendibilidade no PIR explica-se por uma queda nos preços e por uma diminuição no volume de produção, o que teve um impacto negativo no custo da produção.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
Rendibilidade no mercado da União (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
Índice
100
158
307
179
n) Retorno dos investimentos
(116)
O retorno dos investimentos (RI), expresso como lucro total gerado pela atividade de SWR em percentagem do valor contabilístico líquido dos ativos direta ou indiretamente relacionados com a produção de SWR, acompanhou de um modo geral as tendências da rendibilidade acima ao longo de todo o período considerado.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
RI (%)
24,5
45
76,4
69,6
Índice
100
184
312
284
o) Cash flow
(117)
A situação do cash-flow melhorou entre 2007 e o PIR, acompanhando as tendências da rendibilidade supra ao longo de todo o período considerado.
Produtores incluídos na amostra
2007
2008
2009
PIR
Cash flow
(em milhares de EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Índice
100
190
298
226
p) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(118)
Embora os indicadores acima examinados mostrem que a IU sofreu com a recessão económica, uma vez que o volume vendas, o volume de produção, o emprego e os investimentos diminuíram, também indicam que a IU adaptou o seu equipamento de produção para mais bem fazer face ao novo contexto económico e ser capaz de aproveitar as oportunidades nos mercados da UE e fora da UE, em segmentos onde se podem alcançar margens elevadas. A melhoria da situação económica e financeira da IU, no seguimento da instituição das medidas antidumping em 1999, prova que as medidas são eficazes e que a IU recuperou dos efeitos das anteriores práticas de dumping.
(119)
O governo ucraniano indicou que não compreendia de que forma a supressão dos direitos antidumping sobre as importações ucranianas poderia prejudicar a IU, atendendo a que os seus indicadores de prejuízo mostravam, em grande parte, tendências positivas num período de crise económica e, especialmente, entre 2009 e o PIR. Esta análise, contudo, baseou-se num período limitado e não em todo o período considerado. Convém notar que este período não é representativo da tendência global, que se iniciou com uma situação em que o lucro-alvo não foi sequer atingido, tendo sido depois alcançado apesar da crise económica que afetou a IU e os seus indicadores no final do período considerado. De facto, como indicado nos considerandos 112 e 115, a imagem global relativamente positiva da IU explica-se, por um lado, pelas encomendas importantes no final de 2008, que foram escalonadas até 2009, e, por outro, pelo aumento do consumo nos mercados fora da UE, que contribuiu para as tendências globalmente positivas no que respeita aos indicadores relacionados com o lucro.
5.4. Conclusão
(120)
Apesar de o consumo ter diminuído 21 %, a IU conseguiu manter a sua parte de mercado, os preços aumentaram 11 %, as existências mantiveram-se a um nível razoável, enquanto o volume de produção baixou menos que o consumo. Em termos de rendibilidade, a IU foi rentável no decurso do período considerado. Atendendo ao que precede, pode concluir-se que a IU não sofreu um prejuízo importante durante o período considerado.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(121)
Como explicado nos considerandos 55 e 68, os produtores-exportadores da RPC e da Ucrânia podem aumentar substancialmente o seu volume de exportações para a União, utilizando as capacidades não utilizadas disponíveis. De facto, encontram-se disponíveis capacidades de mais de 500 000 toneladas, o que representa o consumo total da União. Assim, é provável que quantidades substanciais de SWR da RPC e ucranianos penetrem no mercado da União para recuperarem e aumentarem mais ainda a parte de mercado perdida, caso as medidas sejam revogadas.
(122)
Como sublinhado no considerando 88, apurou-se que os preços das importações provenientes da RPC e da Ucrânia eram baixos, subcotando os preços da UE. Estes baixos preços continuariam muito provavelmente a ser praticados. De facto, no caso da Ucrânia, como indicado no considerando 67, os preços podem baixar ainda mais. Uma tal política de preços, associada à capacidade de os exportadores nestes países colocarem grandes quantidades do produto em causa no mercado da União, iria, muito provavelmente, pressionar no sentido da baixa os preços do mercado da União, com um impacto negativo previsível sobre a situação económica da IU. Como já mostrado, os resultados financeiros da IU estão estreitamente relacionados com o nível de preços no mercado da União. É provável, portanto, que, se a IU for exposta a maiores volumes de importações a preços de dumping provenientes da RPC e da Ucrânia, a sua situação financeira venha a deteriorar-se, tal como se apurou no inquérito inicial. Nesta base, conclui-se assim que a revogação das medidas contra as importações originárias da RPC e da Ucrânia conduziria muito provavelmente a uma reincidência do prejuízo para a IU.
(123)
No que respeita à África do Sul, e tal como indicado no considerando 63, as capacidades não utilizadas parecem ser limitadas. Como sublinhado no considerando 92, verificou-se que os preços de exportação da África do Sul para a UE não subcotaram os preços da IU. Atendendo ao fraco volume exportado para a UE que entrou no mercado da União, estabeleceu-se também uma comparação entre os preços de exportação de SWR da África do Sul para os cinco principais mercados fora da UE e os preços da IU numa base de tipo do produto. Constatou-se que esses preços também não subcotaram os preços da IU.
(124)
Considerando as capacidades não utilizadas limitadas e a ausência de subcotação dos preços, conclui-se que a revogação das medidas sobre as importações originárias da África do Sul não iria muito provavelmente resultar na reincidência do prejuízo para a IU.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(125)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas antidumping em vigor contra a RPC e a Ucrânia seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos. Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a adoção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um reexame, analisando, por conseguinte, uma situação em que já vigoram medidas antidumping, permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido, para as partes em causa, decorrente das medidas antidumping em vigor.
(126)
Nesta base, a Comissão procurou determinar se, não obstante as conclusões sobre a probabilidade de reincidência do dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas contra as importações originárias da RPC e da Ucrânia não era do interesse da União.
2. Interesse da IU
(127)
A IU demonstrou que era uma indústria estruturalmente viável. Este facto foi confirmado pela evolução positiva da sua situação económica observada durante o período considerado. Em especial, o facto de a IU ter mantido a sua parte de mercado durante o período considerado contrasta fortemente com a situação que precedeu a instituição das medidas, em 1999. Além disso, é de assinalar que, entre 2007 e o PIR, a UI melhorou a sua situação em termos de lucros. Recorde-se ainda que se tinha constatado que as medidas estavam a ser objeto de evasão através de importações provenientes de Marrocos, da Moldávia e da Coreia do Sul. Se tal não tivesse sucedido, a situação da IU poderia ter sido ainda melhor.
(128)
Pode razoavelmente esperar-se que a IU continue a beneficiar com a manutenção das medidas. Se as medidas contra as importações originárias da RPC e da Ucrânia não forem mantidas, é provável que a IU venha novamente a sofrer um prejuízo devido ao aumento das importações a preços de dumping provenientes destes países e que a sua situação económica venha a deteriorar-se.
3. Interesse dos importadores
(129)
Recorde-se que, nos inquéritos anteriores, se havia previsto que o impacto da instituição das medidas não seria significativo. Como indicado no considerando 11, dois importadores responderam ao questionário e colaboraram plenamente no presente processo. Indicaram que as medidas estavam a aumentar os preços. O inquérito, contudo, revelou que existiam outras fontes de abastecimento e que os preços de importação de outros países eram a níveis similares aos dos da RPC.
(130)
Atendendo ao que se expôs anteriormente, concluiu-se que as medidas atualmente em vigor não exerceram qualquer efeito negativo substancial na sua situação financeira e que a continuação dessas medidas não afetaria indevidamente os importadores.
4. Interesse dos utilizadores
(131)
Os SWR têm uma vasta gama de aplicações, pelo que um grande número de indústrias utilizadoras poderia ser afetado, nomeadamente, pescas, transportes marítimos/construção naval, indústrias petrolíferas e do gás, indústria mineira, silvicultura, transportes aéreos, engenharia civil, construção e indústria dos ascensores. A lista de indústrias utilizadoras acima é meramente indicativa.
(132)
A Comissão enviou questionários a todos os utilizadores conhecidos. Como mencionado no considerando 16, apenas um utilizador colaborou no presente processo. Indicou que não sofria com a existência das medidas, uma vez que existiam outras fontes disponíveis e que os SWR não representavam uma parte significativa do seu custo de produção. Neste contexto, concluiu-se que, atendendo à incidência negligenciável do custo dos SWR nas indústrias utilizadoras e à existência de outras fontes de abastecimento disponíveis, as medidas em vigor não produzem um efeito significativo na indústria utilizadora.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(133)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para que não sejam mantidas as medidas antidumping atualmente em vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(134)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a manutenção das medidas em vigor sobre as importações do produto em causa originário da RPC e da Ucrânia e o termo dessas medidas no que respeita às importações originárias da África do Sul. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações. Não foram recebidas observações suscetíveis de alterar as conclusões acima apresentadas.
(135)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem manter-se as medidas antidumping aplicáveis às importações de SWR originárias da RPC e da Ucrânia. Pelo contrário, deve ser permitida a caducidade das medidas aplicáveis às importações provenientes da África do Sul.
(136)
Como indicado nos considerandos 2 e 3, os direitos antidumping em vigor sobre as importações do produto em causa originário da Ucrânia e da RPC foram tornados extensivos às importações de SWR expedidos, respetivamente, da Moldávia, de Marrocos e da República da Coreia, independentemente de serem ou não declarados originários da Moldávia, de Marrocos ou da República da Coreia. O direito antidumping a ser mantido sobre as importações do produto em causa, tal como indicado no considerando 2, deve continuar a ser extensivo às importações de SWR expedidos da Moldávia, de Marrocos e da República da Coreia, independentemente de serem ou não declarados originários da Moldávia, de Marrocos e da República da Coreia. O produtor-exportador de Marrocos que foi isento das medidas tornadas extensivas pelo Regulamento (CE) n.o 1886/2004 deve igualmente ser isento das medidas instituídas pelo presente regulamento. Os onze produtores-exportadores da Coreia do Sul que foram isentos das medidas tornadas extensivas pelo Regulamento (CE) n.o 400/2010 devem igualmente ser isentos das medidas instituídas pelo presente regulamento,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito antidumping definitivo sobre as importações de cabos de aço, incluindo os cabos fechados, excluindo os cabos de aços inoxidáveis, com a maior dimensão do corte transversal superior a 3 mm, atualmente classificados nos códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 e ex 7312 10 98 (códigos TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 e 7312109819), originários da República Popular da China e da Ucrânia.
2. A taxa do direito antidumping definitivo aplicável ao preço CIF líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, para o produto descrito no n.o 1 e originário da República Popular da China é de 60,4 %.
3. A taxa do direito antidumping definitivo aplicável ao preço CIF líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, para o produto descrito no n.o 1 e originário da Ucrânia é de 51,8 %.
4. O direito antidumping definitivo aplicável às importações originárias da República Popular da China, tal como indicado no n.o 2, é tornado extensivo às importações dos mesmos cabos de aço expedidos de Marrocos, independentemente de serem ou não declarados originários de Marrocos (códigos TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 e 7312109812), com exceção dos produzidos por Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marrocos (código adicional TARIC A567), e às importações dos mesmos cabos de aço expedidos da República da Coreia, independentemente de serem ou não declarados originários da República da Coreia (códigos TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 e 7312109813), com exceção dos produzidos pelas empresas a seguir indicadas:
País
Empresa
Código adicional TARIC
República da Coreia
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. O direito antidumping definitivo aplicável às importações originárias da Ucrânia, tal como indicado no n.o 3, é tornado extensivo às importações dos mesmos cabos de aço expedidos da Moldávia, independentemente de serem ou não declarados originários da Moldávia (códigos TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 e 7312109811).
6. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
7. É encerrado o processo de reexame relativo às importações de cabos de aço, incluindo os cabos fechados, excluindo os cabos de aços inoxidáveis, com a maior dimensão do corte transversal superior a 3 mm, originários da África do Sul e atualmente classificados nos códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 e ex 7312 10 98.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 27 de janeiro de 2012.