NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
REGULAMENTO (UE) N.o 377/2010 DA COMISSÃO
de 3 de Maio de 2010
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de gluconato de sódio originário da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 30 de Junho de 2009, a Comissão recebeu uma denúncia relativa às importações de gluconato de sódio seco originário da República Popular da China («China»), apresentada ao abrigo do artigo 5.o do regulamento de base pelo Conselho Europeu da Indústria Química (CEFIC) («autor da denúncia») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de gluconato de sódio seco.
(2)
A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de dumping e de um prejuízo importante dele resultante, considerados suficientes para justificar a abertura de um processo anti-dumping.
(3)
Em 11 de Agosto de 2009, foi iniciado um processo mediante a publicação de um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (2).
2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão avisou oficialmente do início do processo os produtores-exportadores da China, os importadores, os comerciantes, os utilizadores e as associações conhecidas como interessadas, bem como as autoridades da China e os produtores da União autores da denúncia. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(6)
A fim de que os produtores-exportadores que assim o desejassem pudessem solicitar o tratamento de economia de mercado («TEM») ou o tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores chineses conhecidos como interessados e às autoridades da China. Um produtor-exportador solicitou o TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base e outro, incluindo duas empresas coligadas, solicitou o TI ao abrigo do artigo 9.o, n.o 5, do mesmo regulamento.
(7)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores na China e de importadores na União, a Comissão indicou, no aviso de início, que podiam ser aplicados métodos de amostragem para essas partes, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(8)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores na China e os importadores na União foram convidados a dar-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecer informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito (compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009).
(9)
Dado o número limitado de respostas ao exercício de amostragem, foi decidido que esta não era necessária para os produtores-exportadores chineses nem para os importadores na União.
(10)
Foram enviados questionários a todas as empresas na China e aos importadores na União que responderam ao exercício de amostragem, aos produtores da União e a todos os importadores e utilizadores conhecidos na União. Receberam-se respostas de dois produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores na China, dois produtores na União e quatro importadores/utilizadores.
(11)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para uma determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União, tendo efectuado visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
1.
Produtores na União:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, França e empresas comerciais coligadas
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itália e empresas comerciais coligadas
2.
Produtores-exportadores na China:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Utilizadores/Importadores na União:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, França
-
Henkel AG, Dusseldorf, Alemanha
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Alemanha
(12)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da China que pudessem não vir a beneficiar do TEM, a Comissão procedeu a uma verificação com vista a estabelecer o valor normal com base nos dados referentes a um país análogo - neste caso, os EUA - nas instalações da seguinte empresa:
-
Produtor dos EUA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, EUA
3. Período de inquérito
(13)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa é o gluconato de sódio seco originário da China («produto em causa»), com um número CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 e um número de registo CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, actualmente classificado no código NC ex 2918 16 00.
(15)
O gluconato de sódio seco é utilizado principalmente na indústria da construção como retardador de presa e plastificante do betão e noutras indústrias em tratamentos de superfície de metais (remoção de ferrugem, óxidos e gorduras), bem como para limpeza de garrafas e de equipamentos industriais. Pode também ser usado nas indústrias alimentar e farmacêutica.
2. Produto similar
(16)
O inquérito revelou que o gluconato de sódio seco produzido e vendido pela indústria da União na União, o gluconato de sódio seco produzido e vendido no mercado interno dos EUA, que foram seleccionados como país análogo, o gluconato de sódio seco produzido e vendido no mercado interno da China e o gluconato de sódio seco produzido na China e vendido para a União possuem essencialmente as mesmas características físicas e técnicas de base.
(17)
Por conseguinte, esses produtos devem ser considerados provisoriamente similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(18)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da China, o valor normal é determinado de acordo com os n.os 1 a 6 do mesmo artigo, no caso dos produtores-exportadores que se verifique preencherem os critérios previstos no do artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(19)
Resumidamente, e apenas a título de referência, os critérios para beneficiar do TEM são sintetizados a seguir:
1.
As decisões das empresas são tomadas e os custos determinados em resposta a sinais do mercado e sem interferência significativa do Estado; os custos dos principais factores de produção reflectem substancialmente os valores do mercado;
2.
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
Não há distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
A legislação em matéria de falência e de propriedade garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
As operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(20)
Na sequência do início do processo, um produtor-exportador chinês, a empresa Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, solicitou o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base e respondeu ao formulário de pedido de TEM no prazo estabelecido.
(21)
Esta empresa demonstrou que cumpria os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, podendo beneficiar do TEM.
2. Tratamento individual («TI»)
(22)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas estejam aptas a demonstrar preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base a fim de lhes ser concedido o TI.
(23)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
1.
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), o capital e os lucros podem ser repatriados livremente;
2.
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
3.
A maioria do capital pertence efectivamente a particulares. Os funcionários do Estado que desempenhem funções no Conselho de Administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou terá de ser demonstrado que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
4.
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
5.
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(24)
Na sequência do início do processo, um produtor-exportador chinês, a empresa Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, solicitou o TI nos termos do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base e respondeu ao formulário de pedido de TI no prazo estabelecido.
(25)
Com base na informação disponível, apurou-se que o produtor-exportador chinês cumpria todas as condições para beneficiar do TI, conforme o disposto no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(26)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no contexto das economias em transição e no que respeita aos produtores-exportadores que não tenham beneficiado do TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado («país análogo»).
(27)
No aviso de início, propôs-se que os EUA fossem utilizados como país análogo adequado para a determinação do valor normal relativamente à China, tendo a Comissão convidado todas as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(28)
Não foram apresentadas quaisquer observações por nenhuma parte interessada.
(29)
Fora da UE, o gluconato de sódio seco é produzido em muito poucos países, nomeadamente os EUA, a China e a Coreia do Sul. Assim, a única alternativa possível aos EUA era a Coreia do Sul. A Comissão contactou as empresas conhecidas produtoras de gluconato de sódio seco na Coreia do Sul, mas não recebeu respostas destas empresas.
(30)
O produtor dos EUA colaborou plenamente no inquérito, tendo apresentado uma resposta completa ao questionário e aceitado uma visita de verificação.
(31)
A Comissão considerou que os EUA preenchiam os critérios de um país análogo adequado, já que as quantidades vendidas no mercado deste país eram suficientemente grandes e se verificava uma concorrência significativa no mercado em relação quer à produção interna quer às importações de outros países, isto é, da China, de Itália e de França. Além disso, nos EUA não existia qualquer direito anti-dumping sobre o produto em causa.
(32)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se, a título provisório, que os EUA constituem um país análogo adequado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
3.2. Método para determinar o valor normal
3.2.1. Para a empresa à qual foi concedido o TEM
(33)
Para a empresa à qual foi concedido o TEM, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou primeiramente se o volume de vendas no mercado interno de gluconato de sódio seco a clientes independentes era representativo durante o PI, ou seja, se o volume total dessas vendas representava pelo menos 5 % das vendas de exportação chinesas do produto em causa para a União.
(34)
Seguidamente, a Comissão identificou os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pela empresa com vendas globais representativas no mercado interno que eram idênticos ou directamente comparáveis com os tipos desse produto vendidos para exportação para a União.
(35)
Relativamente a cada tipo vendido pelo produtor-exportador no respectivo mercado interno e que se verificou ser directamente comparável com o tipo do gluconato de sódio seco vendido para exportação para a União, determinou-se se as vendas realizadas no mercado interno eram suficientemente representativas na acepção do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União.
(36)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de gluconato de sódio seco realizadas no mercado interno em quantidades representativas haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(37)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao custo de produção, representava mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto era igual ou superior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente pago no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efectuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de serem ou não rentáveis.
(38)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
(39)
Como o inquérito mostrou que as vendas no mercado interno eram representativas e haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal baseou-se, consequentemente, no preço efectivamente pago no mercado interno de todas as transacções realizadas durante o período de inquérito.
3.2.2. Para a empresa à qual foi concedido o TI
(40)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal para a China foi determinado com base em informações verificadas, fornecidas pelo produtor-exportador colaborante do país análogo. Verificou-se que as vendas do produto similar realizadas no mercado interno pelo produtor norte-americano eram representativas, quando comparadas com o produto em causa exportado para a União pelo único produtor-exportador colaborante na China.
(41)
Procedeu-se também a um exame para averiguar se as vendas realizadas no mercado interno podiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, através da determinação da proporção de vendas lucrativas efectuadas a clientes independentes. O valor normal baseou-se, assim, no preço efectivamente praticado no mercado interno por tipo do produto, calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas realizadas no mercado interno durante o PI.
3.3. Preço de exportação
(42)
Todas as vendas de exportação do produto em causa realizadas pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito foram efectuadas directamente a clientes independentes na União, pelo que o preço de exportação foi determinado com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa no PI, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.4. Comparação
(43)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(44)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que oportuno e justificado, foram feitos ajustamentos a todas as empresas objecto de inquérito (produtores-exportadores colaborantes e o produtor no país análogo), a fim de ter em conta diferenças de custos de transporte, frete e seguro, tributação indirecta, encargos bancários, custos de embalagem, custos de crédito e comissões.
4. Margens de dumping
(45)
Para a empresa à qual foi concedido o TEM, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, tal como previsto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(46)
Para a empresa à qual foi concedido o TI, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado estabelecido para o país análogo e o preço de exportação médio ponderado para a União, tal como previsto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base.
(47)
As margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Em relação a todos os outros produtores-exportadores chineses, a Comissão começou por determinar o nível de colaboração. Procedeu-se a uma comparação entre o total das quantidades exportadas indicadas nas respostas aos questionários dos produtores-exportadores colaborantes e o total das importações provenientes da China, tal como registado nas estatísticas das importações do Eurostat.
(49)
Dado o baixo nível de colaboração (56 %) e a falta de dados pertinentes do Eurostat sobre os preços, já que os dados existentes incluíam outros produtos de preços muito elevados que não podiam ser deduzidos com precisão, a margem de dumping à escala nacional foi calculada utilizando dados contidos na denúncia actualizados em relação ao PI.
(50)
Nesta base, o nível de dumping à escala nacional está estabelecido, provisoriamente, em 79,2 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
D. PREJUÍZO
1. Definição de indústria da União e de produção da União
(51)
Os grupos industriais que colaboraram, o Jungbunzlauer (JBL) e o Roquette Frères (RF), representavam 100 % da produção da União.
(52)
Considera-se, por conseguinte, que constituem a indústria da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(53)
Assim, uma vez que a indústria da União é constituída apenas por dois produtores, todos os valores relacionados com dados sensíveis tiveram de ser indexados ou apresentados num intervalo de variação por razões de confidencialidade.
2. Consumo da União
(54)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, mais as importações na União em conformidade com os dados do Eurostat. Já que estes dados incluem não só o produto em causa, mas também outros produtos para além do gluconato de sódio, fizeram-se os necessários ajustamentos aos números do Eurostat a fim de se estimarem os volumes de importação plausíveis do produto em causa na União.
(55)
O consumo no mercado da União aumentou 12 % entre 2005 e 2007. Em seguida, baixou 21 % até ao PI, atingindo níveis inferiores aos de 2005. Durante o período considerado, o consumo diminuiu globalmente 8 %.
Quadro 1
2005
2006
2007
2008
PI
Consumo da União (em toneladas) Índice
100
106
112
104
91
Fonte: volumes de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat e das respostas ao questionário.
3. Importações provenientes da China na União
3.1. Volume e parte de mercado das importações
(56)
O volume de importação chinês cresceu significativamente, passando de cerca de 2 300 toneladas em 2005 para cerca de 4 000 toneladas no PI, isto é, registando uma subida de 77 % e culminando em cerca de 5 300 toneladas em 2008. A parte de mercado chinesa correspondente quase duplicou, passando de 12,8 % em 2005 para 24,8 % durante o PI. Note-se que a parte de mercado das importações chinesas atingiu 28,6 % em 2008, imediatamente antes do PI, e voltou a baixar para 24,8 % durante o PI.
Quadro 2
2005
2006
2007
2008
PI
Volume das importações chinesas (em toneladas)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importações chinesas (em toneladas) Índice
100
152
227
234
177
Parte de mercado chinesa
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Parte de mercado chinesa, índice
100
143
203
224
194
Fonte: volumes de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat
3.2. Preço unitário de venda
(57)
Os preços médios de importação chineses situavam-se nos 482 euros por tonelada em 2005, tendo vindo a aumentar regularmente até a um nível de 524 euros por tonelada em 2008 e tendo baixado em seguida até 502 euros por tonelada durante o PI. Em termos genéricos, durante o período considerado, aumentaram 4 %.
Quadro 3
2005
2006
2007
2008
PI
Preços de importação chineses (euros/toneladas)
482
511
514
524
502
Índice
100
106
107
109
104
Fonte: preços de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat
3.3. Subcotação dos preços
(58)
Para analisar a subcotação dos preços, foi efectuada uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda por tipo do produto da indústria da União a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e os preços médios ponderados correspondentes das importações em causa, estabelecidos numa base CIF, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros e os custos pós-importação. Esta comparação foi efectuada após dedução de todos os abatimentos e descontos.
(59)
Segundo esta metodologia, a diferença entre os preços supracitados, expressa em percentagem dos preços médios ponderados da indústria da União (no estádio à saída da fábrica), revelou uma margem de subcotação dos preços compreendida entre 13 % e 29 %, sendo a parte mais elevada atribuída aos produtores-exportadores que não colaboraram.
4. Situação económica da indústria da União
(60)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a análise da repercussão das importações objecto de dumping na indústria da União comportou uma avaliação de todos os factores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
4.1. Capacidade de produção, produção e utilização da capacidade
(61)
A capacidade de produção aumentou 4 % entre 2005 e 2007 e manteve-se a este nível até ao fim do período considerado.
(62)
A produção do produto em causa aumentou entre 2005 e 2007, tendo posteriormente descido até ao PI. Globalmente, baixou 12 % ao longo do período considerado. A produção total durante o PI variou entre 30 000 e 40 000 toneladas.
(63)
Devido à redução dos volumes de produção, a utilização da capacidade diminuiu 15 % no decurso do período considerado.
Quadro 4
2005
2006
2007
2008
PI
Capacidade de produção Índice
100
100
104
104
104
Volume de produção Índice
100
104
105
84
88
Utilização da capacidade Índice
100
104
101
81
85
Fonte: respostas ao questionário
4.2. Volume de vendas, parte de mercado e preços unitários médios na União
(64)
O volume de vendas do produto em causa pela indústria da União a clientes independentes no mercado da União manteve-se estável de 2005 a 2007, tendo baixado em seguida 13 pontos percentuais. Ao longo do período considerado, os volumes de vendas diminuíram 21 %.
(65)
A parte de mercado da indústria da União sofreu uma redução ao longo do período considerado, passando de 74,9 % em 2005 para 64,7 % durante o PI.
(66)
Os preços médios de venda a clientes independentes no mercado da União diminuíram 12 % no decurso do período considerado. De 2006 a 2008, os preços médios de venda mantiveram-se estáveis, mas, durante o PI, baixaram 9 %.
Quadro 5
2005
2006
2007
2008
PI
Volumes de vendas Índice
100
104
99
86
79
Parte de mercado da indústria da União
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Índice
100
98
89
82
86
Preços médios Índice
100
97
97
97
88
Fonte: respostas ao questionário
4.3. Existências
(67)
Durante o período considerado, as existências diminuíram 37 %. No final do PI, o nível das existências situava-se entre 1 000 e 5 000 toneladas.
Quadro 6
2005
2006
2007
2008
PI
Existências Índice
100
92
120
92
63
Fonte: respostas ao questionário
4.4. Rendibilidade, investimentos, retorno dos investimentos e cash flow
(68)
As vendas do produto similar realizadas pela indústria da União no mercado da União foram rentáveis durante o período considerado, mas, de 2005 até ao PI, a rendibilidade baixou drasticamente.
(69)
Embora os investimentos tenham continuado no período compreendido entre 2005 e 2007, com uma baixa em 2006, eles vieram depois a regredir consideravelmente em 2008 e durante o PI. Ao longo do período considerado, baixaram 76 %.
(70)
Manifestando uma tendência semelhante, o retorno dos investimentos proveniente da produção e da venda do produto em causa manteve-se estável de 2005 a 2007, mas decresceu em 2008 e durante o PI.
(71)
A exemplo dos outros indicadores financeiros, o cash flow gerado pela indústria da União diminuiu 51 % ao longo do período considerado.
Quadro 7
2005
2006
2007
2008
PI
Rendibilidade Índice
100
90
86
52
19
Investimentos Índice
100
61
140
16
24
Retorno dos investimentos Índice
100
100
100
60
21
Cash flow Índice
100
92
20
106
49
Fonte: respostas ao questionário
4.5. Emprego, produtividade e salários
(72)
O emprego aumentou ligeiramente de 2005 a 2007, baixando depois em 2008 e no PI. Ao longo do período considerado, diminuiu 13 %.
(73)
Os salários baixaram 6 % em 2006 mas voltaram aos níveis de 2005 em 2007, tendo em seguida aumentado em 2008 e durante o PI. Ao longo do período considerado, aumentaram 10 %.
(74)
A produtividade por trabalhador permaneceu estável no decurso do período considerado, tendo subido 1 % de 2005 até ao PI.
Quadro 8
2005
2006
2007
2008
PI
Emprego Índice
100
99
104
85
87
Salários Índice
100
94
100
104
110
Produtividade Índice
100
104
101
99
101
Fonte: respostas ao questionário
4.6. Crescimento
(75)
Enquanto o consumo da União diminuiu 9 % no período considerado, o volume de vendas da indústria da União diminuiu 21 %. Tal levou a uma perda da parte de mercado da indústria da União durante o período considerado de 10 pontos percentuais.
4.7. Amplitude da margem de dumping
(76)
As margens de dumping da China, especificadas atrás na secção relativa ao dumping, são consideráveis. Tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping não pode ser considerado negligenciável.
5. Conclusões sobre o prejuízo
(77)
A maior parte dos indicadores de prejuízo relativos à indústria da União registou uma evolução negativa durante o período considerado. Os indicadores relacionados com os resultados financeiros da indústria da União, incluindo retorno dos investimentos, cash flow e rendibilidade, também evoluíram negativamente durante o período considerado.
(78)
O inquérito revelou também que, durante o PI, as importações chinesas a baixos preços subcotavam os preços da indústria da União até 29 %, tendo esta indústria registado uma redução dos seus volumes de vendas e da sua parte de mercado.
(79)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se, a título provisório, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(80)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, a Comissão Europeia apurou se as importações de gluconato de sódio seco originário da China objecto de dumping haviam causado à indústria da União um prejuízo que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos, que pudessem em simultâneo ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeito das importações objecto de dumping
(81)
Ao longo do período considerado, as importações a baixos preços objecto de dumping provenientes da China aumentaram 77 % em termos de volume, o que fez com que, nesse mesmo período, se verificasse um aumento de 94 % da parte das importações chinesas no mercado da União. A diminuição das importações provenientes da China entre 2008 e o PI, incluindo a perda de partes de mercado, não é considerada significativa em comparação com a situação global observada durante o período considerado.
(82)
O referido aumento das importações provenientes da China ao longo do período considerado coincidiu com uma redução tendencial da maior parte dos indicadores de prejuízo da indústria da União. As vendas desta indústria no mercado da União sofreram uma baixa, em termos quer de volumes quer de valores, o que teve como resultado uma perda de partes de mercado de 10 pontos percentuais durante o período considerado, tal como se refere no considerando 65. A subcotação dos preços induzida pelas importações chinesas objecto de dumping impediu a indústria da União de manter os seus níveis de preços no mercado da União. Daí ter-se verificado uma baixa importante da rendibilidade para níveis inferiores ao que permitiria proceder aos investimentos necessários.
(83)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações a baixo preço objecto de dumping provenientes da China, que subcotaram significativamente os preços da indústria da União durante o período considerado, tiveram um papel determinante no prejuízo sofrido pela indústria da União, o que se reflecte na sua situação financeira difícil e na deterioração de outros indicadores de prejuízo durante o período considerado, bem como na perda de parte de mercado.
3. Efeito de outros factores
3.1. Importações provenientes de outros países terceiros
(84)
As importações provenientes de países terceiros não abrangidos por este inquérito diminuíram 23 % durante o período considerado, implicando uma perda de partes de mercado de 2 pontos percentuais nesse mesmo período. Os preços dessas importações subiram 102 % durante o período considerado.
(85)
As tendências em termos de volumes e preços das importações provenientes de outros países terceiros ao longo do período considerado foram as seguintes:
Quadro 9
Outros países terceiros
2005
2006
2007
2008
PI
Total das outras importações em volume (toneladas)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Índice
100
71
68
84
77
Preço médio das outras importações (euros/tonelada)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Índice
100
140
143
184
202
Fonte: dados do Eurostat ajustados
(86)
Os volumes de importação provenientes de outros países terceiros diminuíram 23 % no decurso do período considerado, ao passo que os preços das importações duplicaram nesse mesmo período. Os preços das importações provenientes de outros países terceiros eram consideravelmente superiores aos preços de venda da indústria da União durante todo o período considerado. Com base nestes elementos, conclui-se provisoriamente que as importações provenientes de outros países terceiros não quebraram o nexo de causalidade existente entre o dumping constatado e o prejuízo importante causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping provenientes da China.
3.2. Resultados das exportações da indústria da União
(87)
Durante o período considerado, as vendas de exportação da indústria da União baixaram 10 % e os preços aumentaram 8 %.
(88)
Tendo em conta o que precede, considera-se que as vendas de exportação da indústria da União para outros países terceiros não podiam quebrar o nexo de causalidade existente entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante por ela sofrido.
3.3. Utilização cativa
(89)
Durante o período considerado, a utilização cativa da indústria da União teve um acréscimo de 56 %, como se indica no quadro que se segue.
Quadro 10
2005
2006
2007
2008
PI
Utilização cativa Índice
100
126
115
148
156
Fonte: respostas ao questionário
(90)
Assinale-se, no entanto, que a indústria da União possuía ainda uma capacidade não utilizada compreendida entre 10 000 e 20 000 toneladas, o que significa que passar a uma utilização cativa pode ser considerado como uma reacção das empresas às importações objecto de dumping provenientes da China, já que pode ser mais lucrativo produzir produtos a jusante se se tiverem em conta os baixos níveis de preço do gluconato de sódio. O facto de existir ainda uma grande capacidade não utilizada de gluconato de sódio indica que a indústria da União não pretende reorientar definitivamente a produção para produtos a jusante e que o fabrico de produtos a jusante pode ser visto como uma medida de defesa contra as importações objecto de dumping.
(91)
Por conseguinte, considera-se que o aumento observado na utilização cativa não quebrou o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
3.4. Evolução do consumo da UE
(92)
Verifica-se que o consumo da UE diminuiu 9 % durante o período considerado, o que pode ser considerado uma consequência da actual recessão económica. Examinou-se, por conseguinte, se a baixa do consumo podia ter tido uma incidência na situação de prejuízo da indústria da União.
(93)
No entanto, o volume de vendas da indústria da União diminuiu em muito maiores proporções, ou seja, 21 %, enquanto as importações chinesas cresciam 77 % durante o mesmo período. No que diz respeito à parte de mercado, podem observar-se tendências idênticas. A indústria da União perdeu cerca de 10 pontos percentuais das suas partes de mercado, ao passo que as importações chinesas quase duplicaram as suas, passando de 12,8 % em 2005 para 24,9 % no PI.
(94)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a baixa de consumo da UE não pode ser considerada, em si mesma, como causa de quebra do nexo de causalidade existente entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(95)
A análise atrás expendida demonstrou que houve um aumento considerável do volume e da parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da China durante o período considerado, em conjugação com uma subcotação de preços considerável. Este aumento da parte de mercado das importações a baixo preço provenientes da China coincidiu com uma quebra da parte de mercado da indústria da União que, juntamente com a pressão no sentido da baixa dos preços, deu origem, nomeadamente, a uma deterioração da situação da indústria da União durante o período considerado. Por outro lado, a análise dos outros factores susceptíveis de terem prejudicado a indústria da União revelou que nenhum deles podia ter tido uma incidência negativa de monta.
(96)
Com base na análise que precede, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, conclui-se, pois, provisoriamente que as importações originárias da China causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observação preliminar
(97)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão Europeia examinou se, não obstante as conclusões sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não é do interesse da União adoptar medidas anti-dumping neste caso específico. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
2. Indústria da União
2.1. Efeitos da instituição ou não instituição de medidas sobre a indústria da União
(98)
Tal como anteriormente se explicou, as importações objecto de dumping tiveram como efeito um prejuízo que se manifestou sob a forma de uma considerável regressão do volume de vendas e dos preços que, por sua vez, provocou uma deterioração da situação da indústria da União. Espera-se que, na sequência da instituição de direitos anti-dumping, os volumes e os preços do gluconato de sódio seco vendido pela indústria da União venham a aumentar e que tal permita, consequentemente, a esta indústria atingir um nível aceitável de rendibilidade.
(99)
Considera-se que a instituição de medidas restabeleceria uma concorrência leal no mercado. Importa notar que a baixa de lucros da indústria da União é o resultado da sua dificuldade em competir com as importações a baixos preços objecto de dumping provenientes da China. A instituição de medidas anti-dumping irá provavelmente permitir à indústria da União recuperar, pelo menos parcialmente, a sua parte de mercado perdida, o que irá reflectir-se de forma positiva na rendibilidade.
(100)
Se não forem instituídas medidas, é provável que se verifique um agravamento da situação da indústria da União. O efeito de diminuição dos preços provocado pelas importações objecto de dumping continuará a comprometer todos os esforços da indústria da União para recuperar um nível suficiente de rendibilidade. Não tomar medidas colocaria em risco a presença a longo prazo da indústria da União.
(101)
Em conclusão, espera-se que as medidas sejam eficazes para dar oportunidade à indústria da União de recuperar do dumping prejudicial detectado no inquérito.
3. Importadores/comerciantes
(102)
Foram enviados questionários a cinco importadores. Nenhum deles colaborou no inquérito.
(103)
Nestas circunstâncias, conclui-se, a título provisório, que o impacto das medidas anti-dumping sobre os importadores/comerciantes, a existir, muito provavelmente não será importante.
4. Utilizadores
(104)
Foram enviados questionários a 23 utilizadores. Todavia, só quatro colaboraram no inquérito e só três deles utilizavam e importavam directamente da China o produto em causa. As importações directas destes três utilizadores colaborantes representavam 10 % das importações totais de gluconato de sódio seco proveniente da China durante o PI. O quarto utilizador colaborante não utilizava o produto em causa importado da China.
(105)
Estes quatro utilizadores, situados na Alemanha, em França e no Reino Unido, exercem a sua actividade na indústria química, fabricando uma grande variedade de produtos, alguns dos quais utilizam gluconato de sódio como matéria-prima. Em média, o gluconato de sódio não representa uma parte significativa do custo de produção. De uma maneira geral, partindo do princípio de que as subidas de preços não possam ser repercutidas no cliente final, o efeito máximo do direito anti-dumping proposto devia ser muito reduzido. Importa também assinalar que o volume de negócios destas empresas relativamente a produtos com gluconato de sódio representava menos de 5 % do seu volume de negócios total.
(106)
À luz do que atrás foi descrito, conclui-se provisoriamente, com base nas informações facultadas, que o impacto das medidas anti-dumping sobre os utilizadores, a existir, muito provavelmente não será importante.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(107)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que não há razões imperiosas contra a instituição de direitos anti-dumping no presente processo.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(108)
Tendo em conta as conclusões relativas ao dumping, ao prejuízo dele resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
(109)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(110)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no sector, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping. A margem de lucro antes de impostos alegada na denúncia foi considerada razoável e utilizada para este efeito.
(111)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. O preço não prejudicial foi obtido adicionando ao custo de produção a margem de lucro atrás referida.
(112)
O aumento de preços necessário foi depois determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado ajustado, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e o preço não prejudicial médio ponderado do produto similar vendido pela indústria da União no mercado da União. Qualquer diferença resultante desta comparação foi então expressa em percentagem do valor CIF total de importação.
(113)
No que diz respeito ao cálculo do nível de eliminação do prejuízo à escala nacional, para todos os outros produtores-exportadores da China, convém recordar que o nível de colaboração no inquérito foi baixo. Por conseguinte, essa margem de prejuízo foi calculada utilizando dados contidos na denúncia, actualizados em relação ao PI.
2. Medidas provisórias
(114)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o disposto no artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da China, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior.
(115)
São propostos os seguintes direitos anti-dumping:
Empresa
Margem de eliminação do prejuízo
Margem de dumping
Taxa do direito anti-dumping
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Todas as outras empresas
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
As taxas do direito individual anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(117)
Qualquer pedido de aplicação dessas taxas do direito anti-dumping individual aplicável a cada uma das empresas (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (3) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, designadamente, a essa alteração da firma ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual.
(118)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a União durante o PI.
3. Vigilância especial
(119)
Para limitar os riscos de evasão devidos à grande diferença entre as taxas dos direitos, considera-se necessário adoptar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correcta aplicação dos direitos anti-dumping. Essas medidas especiais incluem o que a seguir se descreve.
(120)
A apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma factura comercial válida em conformidade com as disposições do anexo do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida factura serão sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros exportadores.
(121)
No caso de as exportações das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa, tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais resultante da instituição de medidas, na acepção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspectos, a necessidade de revogar as taxas do direito individual e a consequente aplicação de um direito à escala nacional.
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(122)
No interesse de uma correcta administração, é conveniente fixar um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos anti-dumping para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de um eventual direito definitivo,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de gluconato de sódio seco com um número CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 e um número de registo CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, actualmente classificado no código NC ex 2918 16 00 (código TARIC 2918160010) e originário da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos, não desalfandegados, referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direitos
Códigos adicionais TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Todas as outras empresas
53,4 %
A999
3. A aplicação das taxas do direito individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo. Se essa factura não for apresentada, aplica-se a taxa do direito aplicável a todas as outras empresas.
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de Maio de 2010.