PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 585/2012 DO CONSELHO
de 26 de junho de 2012
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Rússia e da Ucrânia, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, e encerra o processo de reexame da caducidade relativo às importações de determinados tubos de aço sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.os 2 e 4, e o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Inquéritos anteriores e medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2320/97 (2), o Conselho instituiu direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, inter alia, da Rússia. Pela Decisão 2000/70/CE da Comissão (3), foi aceite um compromisso de um exportador da Rússia. Pelo Regulamento (CE) n.o 348/2000 (4), o Conselho instituiu direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia e da Ucrânia. Pelo Regulamento (CE) n.o 1322/2004 do Conselho (5), estabeleceu-se que deixariam de ser aplicáveis as medidas em vigor sobre as importações originárias, inter alia, da Rússia, por uma questão de prudência relacionada com o comportamento anticoncorrencial de certos produtores da União no passado (ver considerando 9 desse regulamento).
(2)
No seguimento de um inquérito de reexame levado a cabo nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 258/2005 (6), alterou as medidas definitivas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 348/2000, revogou a possibilidade de isenção dos direitos prevista no artigo 2.o do mesmo regulamento e instituiu um direito anti-dumping de 38,8 % sobre as importações provenientes da Croácia e um direito anti-dumping de 64,1 % sobre as importações provenientes da Ucrânia, com exceção das importações de Dnepropetrovsk Tube Works («DTW»), que estão sujeitas a um direito anti-dumping de 51,9 %.
(3)
Pela Decisão 2005/133/CE (7), a Comissão suspendeu parcialmente as medidas definitivas no que respeita à Croácia e à Ucrânia por um período de nove meses, com efeito a partir de 18 de fevereiro de 2005. A suspensão parcial foi prorrogada por um novo período de um ano pelo Regulamento (CE) n.o 1866/2005 do Conselho (8).
(4)
Pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006 (9), o Conselho instituiu direitos anti-dumping definitivos sobre as importações de certos tubos sem costura, originários, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, revogou os Regulamentos (CE) n.o 2320/97 e (CE) n.o 348/2000, encerrou o reexame intercalar e o reexame da caducidade dos direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, nomeadamente, da Rússia e encerrou os reexames intercalares dos direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia («último inquérito»).
(5)
Por conseguinte, as medidas em vigor são as estabelecidas pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006, ou seja, 29,8 % para as importações provenientes da Croácia, 35,8 % para as importações provenientes da Rússia, com exceção da Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e da Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), da OAO Volzhsky Pipe Plant, da OAO Taganrog Metallurgical Works, da OAO Sinarsky Pipe Plant e da OAO Seversky Tube Works (27,2 %), e 25,7 % para as importações provenientes da Ucrânia, com exceção da OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), da CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e da OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Relativamente à CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube e à OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant («NTRP»), recorde-se que as suas firmas foram alteradas em fevereiro de 2007 para CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant Interpipe, respetivamente (10). Posteriormente, a CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube deixou de existir enquanto entidade jurídica, tendo todos os seus direitos e obrigações de propriedade e não-propriedade sido assumidos pela LLC Interpipe Niko Tube, estabelecida em dezembro de 2007.
(7)
Em conformidade com o artigo 266.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, a taxa do direito anti-dumping aplicável ao grupo Interpipe foi recalculada com base no acórdão do Tribunal de Justiça de 12 de fevereiro de 2012 (11). O direito atualmente em vigor para este grupo é de 17,7 %, tal como estabelecido pelo Regulamento (UE) n.o 540/2012 do Conselho (12) que dá aplicação a este acórdão do Tribunal de Justiça.
1.2. Pedido de um reexame da caducidade
(8)
Em 28 de junho de 2011, a Comissão anunciou, num aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início de um reexame da caducidade («aviso de início») (13) das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia, da Roménia, da Rússia e da Ucrânia, nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
(9)
O reexame foi iniciado na sequência de um pedido fundamentado apresentado em 29 de março de 2011 pelo Comité de Defesa da Indústria Comunitária dos Tubos de Aço sem Costura da União Europeia («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de certos tubos sem costura. O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(10)
Após o reexame da caducidade supramencionado, a Comissão deu, paralelamente, início a dois reexames parciais, nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, no que respeita às importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Ucrânia e da Rússia (14). Estes reexames parciais foram solicitados, respetivamente, por um grupo de produtores-exportadores da Ucrânia, o grupo Interpipe, e um grupo de produtores-exportadores da Rússia, o grupo TMK. O âmbito de ambos os reexames limita-se à análise do dumping no que diz respeito ao requerente.
1.3. Inquérito
(11)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos, os representantes dos países de exportação, o requerente e os produtores da União mencionados no pedido. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(12)
Tendo em conta o número elevado de produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia, de produtores da União e de importadores envolvidos no inquérito, o aviso de início previa inicialmente a possibilidade de recorrer a uma amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para poder decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou as partes acima referidas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a partir do início do processo, e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(13)
Atendendo ao facto de apenas um produtor-exportador da Rússia e apenas um produtor-exportador da Ucrânia ter facultado as informações solicitadas no aviso de início e manifestado a sua vontade de colaborar mais amplamente com a Comissão, foi decidido não aplicar a amostragem no caso dos produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia, mas sim enviar um questionário a esses produtores. A seguir, o produtor-exportador da Rússia que forneceu as informações solicitadas no aviso de início decidiu não continuar a colaborar, não respondendo ao questionário destinado ao produtor-exportador da Rússia.
(14)
Dezanove produtores da União facultaram as informações solicitadas para a seleção da amostra e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Com base na informação recebida dos produtores da União, a Comissão, antes do início do processo, selecionou a título provisório uma amostra de quatro produtores, que se apurou serem representativos da indústria da União em termos de volume de produção e de vendas do produto similar na União. Na sequência das observações recebidas quanto à adequação desta escolha no prazo de 15 dias a contar do início do processo, a Comissão substituiu um dos produtores selecionados a título provisório por outro produtor.
(15)
Quatro importadores facultaram as informações solicitadas no aviso de início e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Por conseguinte, a Comissão decidiu não recorrer à amostragem e enviar um questionário a esses importadores.
(16)
Foram, assim, enviados questionários aos quatro produtores da União incluídos na amostra, a quatro importadores e a todos os produtores-exportadores dos três países em causa que se deram a conhecer.
(17)
Nenhum dos produtores-exportadores da Rússia respondeu ao questionário. Considera-se, assim, que nenhum produtor-exportador da Rússia colaborou no inquérito.
(18)
Um grupo de produtores-exportadores da Ucrânia respondeu ao questionário.
(19)
Um produtor-exportador da Croácia respondeu ao questionário.
(20)
Responderam aos questionários ainda quatro produtores da União incluídos na amostra, três importadores e um utilizador.
(21)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo dele resultante, bem como do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itália, e a sua empresa coligada TGS UK, Aberdeen, Reino Unido,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanha, e a sua empresa coligada Almesa, Barcelona, Espanha,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemanha;
b)
Produtor-exportador da Croácia:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Produtor-exportador da Ucrânia:
-
O grupo Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ucrânia, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucrânia) e as suas empresas comerciais coligadas LLC Interpipe, Ucrânia, Dnepropetrovsk, Ucrânia, e Interpipe Europe SA, Lugano, Suíça);
d)
Importadores/utilizadores:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itália,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itália.
(22)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de uma continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do PIR («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(23)
O produto em causa é o mesmo do último inquérito que levou à instituição das medidas atualmente em vigor, ou seja, certos tubos sem costura (TSC), de ferro ou de aço, de secção circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química (15) do Instituto Internacional de Soldadura (IIW), originários da Croácia, da Rússia e da Ucrânia («produto em causa»), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93.
(24)
O produto em causa é utilizado numa ampla variedade de aplicações: no transporte de gás e de líquidos, no ramo da construção para estacas, em utilizações mecânicas, condutas de gás, tubos de caldeira, bem como em tubos OCTG (oil and country tubular goods - tubos de sondagem) para perfuração, revestimento e tubagem na indústria petrolífera.
(25)
Os TSC assumem formas muito diferentes na altura da respetiva entrega aos utilizadores. Podem, por exemplo, ser galvanizados, roscados, entregues como «tubos verdes» (ou seja, sem qualquer tratamento térmico), ter extremidades especiais ou secções transversais diferentes, e ser ou não cortados à medida. Não há tamanhos normalizados generalizados para os tubos, o que explica por que razão a maioria dos TSC é feita por encomenda dos clientes. Os TSC são normalmente ligados por soldadura. Contudo, em casos especiais, podem ser ligados pela rosca ou utilizados isoladamente, embora permaneçam soldáveis. O inquérito revelou que todos os TSC compartilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, e as mesmas utilizações de base.
2.2. Produto similar
(26)
Tal como estabelecido em inquéritos anteriores bem como no último, o presente inquérito de reexame da caducidade confirmou que o produto exportado para a União a partir da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, o produto produzido e vendido nos mercados internos da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, bem como o produto produzido e vendido na União pelos produtores da União, têm as mesmas características físicas e técnicas de base e utilizações finais, pelo que são considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
(27)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor caducarem.
3.1. Observações preliminares
(28)
Durante o PIR, de acordo com os dados do Eurostat, o volume total das importações de TSU provenientes da Croácia, da Rússia e da Ucrânia elevou-se a 42 723 toneladas, o que representa 2,5 % da parte de mercado da União.
(29)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 9, do regulamento de base, na medida em que as circunstâncias não tenham sofrido alterações ou sempre que houver informação disponível, a Comissão aplicou o mesmo método que no último inquérito. Em caso de não-colaboração, como aconteceu com a Rússia, tiveram de ser utilizados os dados disponíveis em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. No tocante à Croácia e à Ucrânia, foram utilizadas as informações fornecidas pelas empresas colaborantes, bem como as informações publicamente disponíveis.
3.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
3.2.1. Metodologia geral
(30)
A metodologia geral a seguir indicada foi aplicada a todos os produtores-exportadores colaborantes da Croácia e da Ucrânia. Por conseguinte, a apresentação das conclusões sobre o dumping referentes a cada um dos países em causa apenas descreve a situação específica de cada país de exportação. No que respeita à Rússia, na falta de colaboração de qualquer dos produtores-exportadores russos existentes, a análise global, incluindo o cálculo do dumping, baseia-se nos melhores dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
3.2.2. Valor normal
(31)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, procurou-se, em primeiro lugar, determinar, para cada produtor colaborante, se o seu volume total de vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes foi representativo comparativamente ao seu volume total de vendas de exportação para a União, ou seja, se o volume total dessas vendas representou, pelo menos, 5 % do volume total de vendas de exportação do produto em causa para a União.
(32)
Relativamente a cada tipo do produto vendido por um produtor-exportador no seu mercado interno e que se verificou ser diretamente comparável com o tipo do produto vendido para exportação para a União, determinou-se se as vendas realizadas no mercado interno foram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um determinado tipo do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas desse tipo do produto vendido pelo produtor-exportador no mercado interno a clientes independentes durante o PIR representou pelo menos 5 % do volume total das suas vendas do tipo do produto comparável exportado para a União.
(33)
Examinou-se igualmente se as vendas realizadas no mercado interno de cada tipo do produto poderiam ser consideradas como tendo sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto em causa exportado, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o PIR.
(34)
Para os tipos do produto em que mais de 80 % do respetivo volume de vendas no mercado interno foram superiores aos custos e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo unitário de produção, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como média ponderada de todos os preços de venda, no mercado interno, do tipo do produto em causa, independentemente de essas vendas terem sido rentáveis ou não.
(35)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado enquanto preço médio ponderado de apenas as vendas rentáveis do tipo em questão realizadas no mercado interno durante o PIR.
(36)
Sempre que não se registaram vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno e no caso dos tipos do produto cujas vendas no mercado interno não foram consideradas representativas, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(37)
Para o cálculo do valor normal em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, os montantes correspondentes aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais, bem como aos lucros, basearam-se, em virtude da frase introdutória do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, em dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar pelo produtor-exportador, no decurso de operações comerciais normais, ou em factos disponíveis.
3.2.3. Preço de exportação
(38)
Em todos os casos em que o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar.
3.2.4. Comparação
(39)
O valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores do grupo colaborante foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
3.2.5. Margem de dumping para os produtores-exportadores colaborantes
(40)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto no estádio à saída da fábrica para cada empresa colaborante.
3.3. Croácia
(41)
Durante o PIR, o volume total das importações de TSC provenientes da CMC Sisak, que é o único produtor-exportador de TSC na Croácia, representou menos de 1 % do consumo total da União.
3.3.1. Valor normal
(42)
De acordo com o inquérito, embora as vendas no mercado interno do produto em causa tenham sido representativas em conformidade com os considerandos 30 e 31, não foram efetuadas vendas no decurso de operações comerciais normais. Por conseguinte, o valor normal para o produtor colaborante foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(43)
O valor normal foi calculado, assim, com base no custo de produção, acrescentado de um montante razoável para os lucros e os VAG, com base nos factos disponíveis.
3.3.2. Preço de exportação
(44)
O produtor colaborante exportou o produto em causa diretamente ou através da empresa comercial coligada na Suíça para clientes independentes na União. Por conseguinte, os preços de exportação foram estabelecidos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo primeiro cliente independente na União.
3.3.3. Comparação
(45)
A comparação entre o valor normal calculado e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(46)
A fim de assegurar uma comparação equitativa no mesmo estádio de comercialização, foram devidamente tidas em conta as diferenças que se verificou afetarem a comparabilidade dos preços. Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, foram efetuados ajustamentos no que respeita aos custos de transporte, abatimentos e descontos, comissões e custos de crédito.
3.3.4. Margem de dumping
(47)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre a média ponderada do valor normal calculado e o preço médio ponderado de exportação para a União. Esta comparação revelou a existência de um dumping significativo superior a 60 % no PIR.
3.4. Rússia
(48)
Durante o PIR, de acordo com o Eurostat, o volume total das importações de TSC provenientes da Rússia elevou-se a 10 785 toneladas métricas, o que representa cerca de 1 % da parte de mercado da União.
3.4.1. Valor normal
(49)
Tal como referido supra, na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores da Rússia, teve-se de recorrer aos dados disponíveis para determinar se houve dumping no PIR. Em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, e na ausência de dados do questionário, o valor normal foi calculado com base nos dados provenientes do pedido de reexame e das publicações periódicas da Metal Expert para o nível de qualidade mais baixo dos tubos sem costura acabados a quente.
(50)
No que respeita aos preços do gás na Rússia, note-se que, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, teve de ser feito um ajustamento aquando da instituição das medidas no último inquérito (16). No entanto, no presente inquérito, o valor normal foi determinado sem ter em conta a necessidade de um ajustamento para os custos do gás suportados pelos produtores-exportadores russos, de acordo com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, porque, como indicado no considerando 53 infra, a utilização de um custo de produção não ajustado já revela claramente a existência de dumping durante o PIR. Consequentemente, e dado o facto de que o objetivo de um reexame da caducidade é determinar a possibilidade da continuação ou reincidência de dumping caso as medidas sejam revogadas, a fim de determinar se as medidas atualmente aplicáveis devem ser mantidas ou revogadas, considerou-se que não era necessário examinar se se justificava neste caso um ajustamento, nos termos do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base.
3.4.2. Preço de exportação
(51)
O preço médio de exportação foi calculado com base no valor CIF do Eurostat para os tipos correspondentes de tubos sem costura acabados a quente.
3.4.3. Comparação
(52)
Na ausência de dados do questionário verificados, a comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada utilizando os dados constantes do pedido, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
3.4.4. Margem de dumping
(53)
Em conformidade com o artigo 18.o, n.o 5, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio calculado e o preço médio ponderado de exportação para a União, por tipo do produto. Esta comparação revelou a existência de um dumping de 38,4 %, superior à margem de dumping de 35,8 % apurada no último inquérito.
3.5. Ucrânia
(54)
Dos três produtores-exportadores conhecidos na Ucrânia apenas um grupo de produtores-exportadores colaborou com a Comissão no presente inquérito de reexame, o grupo Interpipe. Este produtor-exportador representava aproximadamente 70 % da produção total de TSC e mais de 80 % do total das exportações da Ucrânia para a União Europeia. No PIR, a parte das exportações da Ucrânia para a União em relação ao consumo da União ascendeu a menos de 2 %.
3.5.1. Valor normal
(55)
Segundo o inquérito, as vendas do produto similar no mercado interno foram representativas em conformidade com os considerandos 31 a 33 supra. Por conseguinte, o valor normal foi estabelecido em conformidade com os considerandos 34 a 37.
(56)
No que respeita aos preços de energia na Ucrânia, note-se que, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, teve de ser feito um ajustamento aquando da instituição das medidas no último inquérito (17). No entanto, no presente inquérito, o valor normal foi determinado sem ter em conta a necessidade de um ajustamento para os custos de energia suportados pelos produtores-exportadores ucranianos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, porque, como indicado no considerando 61, a utilização de um custo de produção não ajustado já revela claramente a existência de dumping durante o PIR. Consequentemente, e dado o facto de que o objetivo de um reexame da caducidade é determinar a possibilidade da continuação ou reincidência de dumping caso as medidas sejam revogadas, a fim de determinar se as medidas atualmente aplicáveis devem ser mantidas ou revogadas, considerou-se que não era necessário examinar se se justificava neste caso um ajustamento, nos termos do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base.
3.5.2. Preço de exportação
(57)
O grupo Interpipe exportou o produto em causa através da empresa comercial coligada localizada na Suíça diretamente para clientes independentes na União. Os preços de exportação foram, por conseguinte, estabelecidos em conformidade com o considerando 38.
3.5.3. Comparação
(58)
O valor normal e o preço de exportação do grupo Interpipe foram comparados em conformidade com o considerando 39. Procedeu-se, assim, a ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e acessórios, bem como os custos de crédito e comissões, sempre que aplicável e justificado.
3.5.4. Margem de dumping
(59)
A margem de dumping foi calculada em conformidade com o considerando 40.
(60)
Como no último inquérito, e em conformidade com a prática corrente das instituições, foi calculada uma única margem de dumping para todo o grupo. No método utilizado para o efeito, o montante do dumping foi calculado para cada um dos produtores-exportadores, antes de determinar uma taxa média ponderada de dumping para o grupo no seu todo. Note-se que esta metodologia foi diferente da aplicada no último inquérito, em que o cálculo do dumping foi efetuado desagregando o conjunto da produção, a rendibilidade e as vendas na União das entidades produtoras. A alteração das circunstâncias que justifica esta mudança de metodologia deve-se a uma alteração na estrutura empresarial do grupo que permite a identificação do produtor no âmbito do grupo, no tocante às vendas e à produção.
(61)
A comparação revelou a existência de um dumping superior a 10 % para o grupo colaborante de produtores-exportadores que exportaram para a União durante o PIR.
4. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO DUMPING
4.1. Observações preliminares
(62)
Resulta do exposto que o dumping continuou a existir durante o período de inquérito do reexame. Por conseguinte, é examinada a seguir a probabilidade de continuação do dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.1.1. Croácia
(63)
Tal como referido no considerando 46, verificou-se uma margem de dumping significativa durante o período de inquérito do reexame. No entanto, o proprietário do produtor-exportador decidiu subsequentemente alienar a empresa, deixando o produtor-exportador de aceitar novas encomendas no outono de 2011 e cessando toda a produção de TSC no final de 2011. Sendo assim, a partir de 2012 não há qualquer produção de tubos sem costura na Croácia, tendo as exportações efetuadas no período pós-PIR sido em quantidades muito limitadas.
(64)
O inquérito revelou que a empresa que produzia por encomenda não detinha quaisquer existências significativas. Com efeito, devido à grande variedade de tubos e aos elevados custos, a detenção de grandes existências não permite obter quaisquer vantagens económicas.
(65)
Tendo em conta as considerações supra e o facto de o processo de venda da empresa ainda estar em curso, a curto e médio prazo é altamente improvável uma continuação do dumping de TSC originários da Croácia.
4.1.2. Rússia
4.1.2.1. Observações preliminares
(66)
Além da análise da existência de dumping durante o PIR, examinou-se igualmente a probabilidade de continuação do dumping.
(67)
Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Rússia, atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros.
4.1.2.2. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia
(68)
Após a instituição das medidas definitivas em junho de 2006 e a sua revisão em agosto de 2008 pelo Regulamento (CE) n.o 812/2008 do Conselho (18), as importações declaradas como originárias da Rússia diminuíram de forma constante, mantendo-se baixas até ao final do PIR.
(69)
No mesmo período, os preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia permaneceram relativamente baixos.
4.1.2.3. Capacidade de produção e capacidade não utilizada na Rússia
(70)
No que se refere à capacidade de produção total de TSC na Rússia, e na ausência de dados verificados, várias fontes de informação à disposição do público apontam para uma capacidade de produção que excede em grande medida a procura no mercado interno.
(71)
Embora a parte de mercado da Rússia na União não seja significativamente superior a 1 %, a capacidade russa instalada é estimada em quase 4 milhões de toneladas métricas por ano. A indústria russa funciona apenas a cerca de 70 % da sua capacidade de produção. Deduzindo o consumo interno conhecido e os volumes de exportação para outros mercados, de acordo com as estatísticas de exportação russas, existe atualmente uma capacidade não utilizada superior a um milhão de toneladas métricas por ano, o que representa quase 65 % do consumo da União. Não obstante a atual sobrecapacidade e com base nas informações facultadas pelo autor da denúncia que não foram contestadas pelas partes interessadas, parece que a capacidade russa poderá continuar a aumentar nos próximos anos. Um produtor-exportador da Rússia argumentou que estava a operar a uma taxa de utilização da capacidade mais elevada e não tinha intenção de expandir a sua capacidade de produção num futuro próximo. Este produtor-exportador também alegou que, de acordo com uma publicação de mercado reputada, as taxas de utilização da capacidade da indústria russa de TSC eram «elevadas» e que o volume de produção do produto em causa na Rússia correspondia ao consumo doméstico. No entanto, esta informação fornecida pela empresa não estava disponível no dossiê, pois a empresa havia optado por não colaborar, nem pôde ser verificada. Além disso, o termo «elevadas» não foi quantificado na publicação e não foi possível tirar uma conclusão sobre a questão. Assim, as observações relativas aos níveis de produção e consumo na Rússia do produto em causa não puderam desvalorizar a existência de capacidades não utilizadas na Rússia. Note-se que a capacidade instalada estimada de cerca de 4 milhões de toneladas por ano não foi contestada após a divulgação das conclusões do inquérito a todas as partes interessadas.
4.1.2.4. Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(72)
Como referido supra, existe uma significativa sobrecapacidade de produção no mercado interno russo, o que leva a presumir uma necessidade forte e natural de encontrar mercados alternativos para absorver esse excesso de capacidade de produção.
(73)
O mercado da União é um dos maiores mercados do mundo e continua a crescer. É igualmente claro, com base nas informações recolhidas durante o inquérito, que as empresas russas têm mostrado grande interesse em desenvolver a sua presença num dos maiores mercados do mundo e em manter uma parte de mercado significativa no mercado da União. Um produtor-exportador da Rússia argumentou que as informações apresentadas conforme solicitado no aviso de início deviam ter sido a base para as conclusões relativas à existência de dumping e à probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, e não a determinação com base nos melhores dados disponíveis. No entanto, quando este produtor-exportador da Rússia optou por não continuar a colaborar, afirmou que, devido a processos de reestruturação interna, o preenchimento do questionário, que incluiria a informação apresentada após o início, não poderia ser utilizada para determinar, no seu caso, se havia uma probabilidade de continuação ou reincidência do dumping ou se as circunstâncias tinham mudado num grau que justificasse a revisão do nível das medidas. Por conseguinte, considerou-se que esta informação não poderia ser utilizada.
4.1.2.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(74)
Atendendo às conclusões acima descritas, é possível concluir que as importações provenientes da Rússia continuam a ser objeto de dumping e que existe uma forte probabilidade de continuação do dumping. Atendendo à atual e à potencial futura capacidade não utilizada na Rússia e ao facto de o mercado da União ser um dos maiores do mundo com um nível atrativo de preços, pode concluir-se que os exportadores russos irão provavelmente aumentar ainda mais as suas exportações para a União a preços de dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.1.3. Ucrânia
4.1.3.1. Observações preliminares
(75)
Após a análise da existência de dumping durante o PIR (considerandos 54-61), foi também examinada a probabilidade de continuação do dumping.
(76)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Ucrânia, atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros.
4.1.3.2. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia
(77)
Após a instituição de medidas definitivas em junho de 2006, as importações provenientes da Ucrânia diminuíram de forma significativa e permaneceram a um nível bastante baixo, com uma parte de mercado da União inferior a 2 %. No mesmo período, os preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia permaneceram relativamente baixos. Além disso, apurou-se que os preços médios de venda para outros mercados de exportação fora da União, não sujeitos a direitos anti-dumping, foram semelhantes ou mesmo inferiores aos preços de venda para a União.
4.1.3.3. Capacidade de produção e capacidade não utilizada na Ucrânia
(78)
Com base nas informações disponíveis do domínio público, há três principais produtores de TSC ucranianos com uma capacidade de produção total estimada de cerca de 1,5 milhões de toneladas por ano ou quase equivalente ao consumo total da União.
(79)
Apesar de a parte ucraniana do mercado da União ser ligeiramente inferior a 2 %, a capacidade não utilizada da Ucrânia é estimada em 50 % ou 750 000 toneladas por ano, o que representa quase metade do consumo da União.
4.1.3.4. Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(80)
O inquérito confirmou que os três principais produtores ucranianos de TSC exportam o produto em causa para a União. O inquérito estabeleceu ainda que a parte que colaborou no inquérito exporta para a União a preços de dumping. Segundo informações disponíveis do domínio público, também os outros principais produtores ucranianos exportam TSC para a União a preços inferiores aos da empresa que colaborou no inquérito.
4.1.3.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(81)
Tendo em conta o facto de as importações provenientes da Ucrânia continuarem a ser objeto de dumping e de as vendas de exportação para mercados de exportação fora da União Europeia serem efetuadas a preços semelhantes, ou mesmo inferiores, aos preços da União e, dada a considerável capacidade não utilizada na Ucrânia e o facto de o mercado da União ser um dos maiores mercados no mundo, pode concluir-se que os exportadores ucranianos irão provavelmente aumentar ainda mais as suas exportações para a União a preços de dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.2. Conclusão
(82)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que existe um grande e real risco de continuação do dumping no que respeita aos tubos sem costura originários da Ucrânia e da Rússia, caso as medidas em vigor venham a caducar. Por outro lado, atendendo às circunstâncias particulares apuradas em relação à Croácia, conclui-se que não existe um risco de continuação do dumping, se as medidas anti-dumping em vigor expirarem no que respeita às importações de tubos sem costura originários da Croácia.
5. PRODUÇÃO DA UNIÃO E INDÚSTRIA DA UNIÃO
(83)
Na União, os TSC são fabricados por cerca de 19 produtores/grupos de produtores que constituem a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(84)
Como indicado no considerando 14, foi selecionada uma amostra constituída por quatro produtores/grupos de empresas produtoras entre os seguintes 19 produtores da União que facultaram as informações solicitadas:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Roménia,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Alemanha,
-
Huta Batory, Polónia,
-
Ovako Steel AB, Suécia,
-
Productos Tubulares S.A., Espanha,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Alemanha,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polónia,
-
Silcotub, Roménia,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itália,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanha,
-
TMK Artrom, Roménia,
-
Valcovny Trub Chomutov, República Checa,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, França,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, República Checa,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemanha,
-
V & M, França,
-
Voest Alpine Tubulars, Áustria,
-
Zeleziarne Podbrezova, República Eslovaca.
(85)
Note-se que os quatro produtores da União incluídos na amostra foram responsáveis por 30 % da produção total da União no PIR e 35 % do total de vendas no mercado da União, enquanto os 19 produtores da União acima referidos foram responsáveis por 100 % da produção total da União no PIR, o que se considera ser representativo da produção total da União.
6. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
6.1. Consumo no mercado da União
(86)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, e nos dados do Eurostat sobre a totalidade das importações na UE.
(87)
Com base nestes dados, constatou-se que o consumo da União diminuiu 34 %, de 2 597 110 toneladas para 1 724 743 toneladas entre 2008 e o PIR. O consumo em 2008 foi muito elevado, o que se pode explicar pelo facto de os elevados preços do petróleo e do gás em 2008 terem incentivado os investimentos nestes setores e aumentado, consequentemente, a procura. A baixa verificou-se inteiramente em 2009, altura em que o consumo diminuiu quase 50 %. Após 2009, o consumo começou de novo a aumentar, uma tendência que se manteve até ao PIR.
2008
2009
2010
PIR
Consumo da União (em toneladas)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Índice
100
52
62
66
6.2. Importações provenientes dos países em causa
6.2.1. Cumulação
(88)
Nos inquéritos anteriores, as importações de TSC originários da Croácia, da Rússia e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base. A Comissão procurou determinar se uma avaliação cumulativa era também adequada no presente inquérito.
(89)
A este respeito, verificou-se que a margem de dumping estabelecida para as importações provenientes de cada um dos países era superior ao nível de minimis. Quanto às quantidades, procedeu-se a uma análise prospetiva dos volumes de exportação prováveis, por cada país, caso as medidas fossem revogadas. A análise revelou que as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia, ao contrário das da Croácia, iriam provavelmente aumentar para níveis significativamente superiores aos atingidos no PIR, ultrapassando certamente o limiar considerado insignificante, caso as medidas sejam revogadas. No que respeita à Croácia, apurou-se que as importações para a União foram insignificantes durante o período considerado, tendo inclusive a produção cessado completamente após o PIR. Não é, portanto, muito provável que essa situação venha a mudar a curto prazo.
(90)
Tendo em conta o facto de o volume das importações objeto de dumping provenientes da Croácia durante o PIR ter sido insignificante e de não vir provavelmente a aumentar devido às razões explicadas no considerando 88, considerou-se que os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base não foram cumpridos no que respeita às importações provenientes da Croácia.
(91)
No que respeita às importações provenientes dos três países em causa, o inquérito apurou que os TSC importados desses países eram similares em termos das suas características físicas e técnicas de base. Acresce que os vários tipos de TSC importados eram permutáveis com os tipos produzidos na União e foram comercializados na União durante o mesmo período. Atendendo ao que precede, considerou-se que os TSC importados originários dos países em causa concorriam com os TSC produzidos na União.
(92)
Com base no exposto, considerou-se que os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base foram cumpridos no que se refere à Rússia e à Ucrânia. As importações provenientes destes dois países foram, assim, analisadas cumulativamente. Uma vez que não foram cumpridos os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4 e, em especial, as condições de concorrência entre produtos importados aí referidas no que respeita à Croácia, as importações originárias deste país foram examinadas individualmente.
6.3. Importações da Rússia e da Ucrânia
6.3.1. Volume, parte de mercado e preços das importações
(93)
Segundo os dados do Eurostat, o volume das importações do produto em causa originário da Rússia e da Ucrânia diminuiu 47 % durante o período considerado. Mais precisamente, verificou-se em 2009 uma importante queda de 44 %, tendo, desde então, as importações diminuído ligeiramente de 40 611 para 38 108 toneladas. Tal tem de ser considerado no contexto de uma diminuição do consumo.
(94)
A parte de mercado das importações provenientes da Rússia e da Ucrânia diminuiu de 2,7 % para 2,2 % durante o período considerado.
(95)
Os preços médios ponderados das importações de TSC diminuíram 15 % em 2009, tendo em seguida aumentado de novo para atingir, no PIR, o mesmo nível de 2008. Esta diminuição e a posterior subida acompanharam, grosso modo, a evolução do custo das matérias-primas.
2008
2009
2010
PIR
Importações (toneladas)
72 328
40 611
39 505
38 108
Índice
100
56
55
53
Parte de mercado (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Índice
100
111
93
88
Preço das importações
74 103
62 766
64 996
73 422
Índice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotação dos preços
(96)
Atendendo à ausência de colaboração dos produtores-exportadores russos, a subcotação dos preços no que respeita às importações provenientes da Rússia teve de ser estabelecida a partir das estatísticas da importação, por código NC, utilizando informações recolhidas com base no artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base. A subcotação dos preços no tocante às importações provenientes da Ucrânia foi estabelecida utilizando os preços de exportação do produtor-exportador ucraniano colaborante, sem o direito anti-dumping. Os preços de venda pertinentes da indústria da União foram os preços cobrados a clientes independentes, ajustados, quando necessário, para o estádio à saída da fábrica. No PIR, a margem de subcotação para as importações de TSC originários da Rússia e da Ucrânia oscilou, sem o direito anti-dumping, entre 20,4 % e 55,4 %.
6.4. Importações provenientes da Croácia
6.4.1. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da Croácia
(97)
Segundo os dados do Eurostat, o volume das importações do produto em causa originário da Croácia aumentou 133 % durante o período considerado. Foram muito poucas as importações efetuadas em 2008, tendo as mesmas aumentado até 2010 e diminuído ligeiramente de novo no PIR. No total, o nível das importações provenientes da Croácia permaneceu muito baixo durante todo o período considerado.
(98)
A parte de mercado das importações provenientes da Croácia aumentou de 0,1 % para 0,3 % durante o período considerado.
(99)
Por seu turno, os preços de importação diminuíram constantemente em 23 % no decurso do período considerado.
2008
2009
2010
PIR
Importações
Índice
100
153
251
233
Parte de mercado (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Preço das importações
Índice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotação dos preços
(100)
A subcotação dos preços foi estabelecida utilizando os preços de exportação do produtor colaborante da Croácia, sem o direito anti-dumping, tendo-se constatado que era de 29,3 %. Na ausência de qualquer outro produtor-exportador da Croácia, esta conclusão é igualmente válida para o país, no seu todo.
6.5. Outro país objeto de medidas anti-dumping
(101)
De acordo com os dados do Eurostat, o volume das importações de TSC originários da República da China, tal como definidos no artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 926/2009 (19), diminuiu 80 % durante o período considerado.
(102)
A parte de mercado das importações chinesas diminuiu de 20,5 % em 2008 para 3,1 % no PIR.
7. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(103)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
7.1. Observações preliminares
(104)
Pelo facto de ter sido utilizada a técnica de amostragem relativamente à indústria da União, o prejuízo foi avaliado com base nas informações recolhidas a nível de toda a indústria da União, tal como definida no considerando 57, e com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
(105)
Em conformidade com a prática instituída, sempre que se recorre à amostragem, a Comissão analisa certos indicadores de prejuízo (produção, capacidade, produtividade, vendas, parte de mercado, crescimento e emprego) para toda a indústria da União e os indicadores de prejuízo relacionados com os resultados de empresas individuais (preços, custos de produção, rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capital) com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
7.2. Dados relativos à indústria da União
a) Produção
(106)
A produção da indústria da União baixou 16 % entre 2008 e o PIR, isto é, de 3 479 266 toneladas para 2 917 325 toneladas. Em consequência da recessão económica global, o volume de produção diminuiu significativamente (43 %) em 2009. Em sintonia com a melhoria da situação da procura, recuperou em 2010 e no PIR, tendo registado um aumento de 27 % entre 2009 e o PIR, mas sem atingir o nível de 2008. O volume de produção apresentou uma tendência semelhante à do consumo, mas diminuiu menos do que o consumo no mercado da União em consequência da procura em mercados fora da União.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Volume de produção (toneladas)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Índice
100
57
77
84
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(107)
A capacidade de produção permaneceu estável durante o período considerado. Uma vez que a produção diminuiu 16 %, a resultante utilização da capacidade diminuiu de 80 % em 2008 para 67 % no PIR. No entanto, a grande descida de 80 % para 45 % registou-se em 2009, devido à queda no volume de produção. Em 2010 e no PIR, a utilização da capacidade aumentou de forma constante.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Capacidade
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Índice
100
101
100
101
Utilização da capacidade
80 %
45 %
62 %
67 %
Índice
100
56
77
83
c) Existências
(108)
Quanto às existências, a maior parte da produção é determinada pelas encomendas. Por conseguinte, embora o nível das existências dos produtores incluídos na amostra tenha diminuído significativamente em 2009 e aumentado com uma ligeira flutuação em 2010 até ao PIR quase para o nível de 2008, considera-se que, neste caso, as existências não foram um indicador pertinente de prejuízo.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Existências finais (toneladas)
106 078
82 788
107 490
104 184
Índice
100
78
101
98
d) Volume de vendas
(109)
As vendas da indústria da União no mercado da União baixaram 21 % entre 2008 e o PIR. Após uma diminuição de 42 % em 2009, o volume de vendas tornou a aumentar 21 pontos percentuais até ao PIR. Esta evolução está em sintonia com a evolução do consumo no mercado da União que, em resultado da recessão económica, baixou 48 % em 2009, começando a recuperar em seguida.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Vendas a partes independentes na União (toneladas)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Índice
100
58
73
79
e) Parte de mercado
(110)
A indústria da União conseguiu aumentar a sua parte de mercado desde 2008 até ao PIR. Este aumento deve-se principalmente às medidas anti-dumping em vigor sobre as importações provenientes da República Popular da China desde 2009. A parte de mercado a seguir referida é a parte do total das vendas da indústria da União, tanto a clientes independentes como a clientes coligados, na União em percentagem do consumo da União.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Parte de mercado
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Índice
100
112
120
121
f) Crescimento
(111)
Entre 2008 e o PIR, quando o consumo da União baixou 34 %, o volume de vendas da indústria da União diminuiu apenas 21 %. A indústria da União aumentou, assim, a sua parte de mercado, enquanto as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia perderam 0,6 % durante o mesmo período.
g) Emprego
(112)
O nível de emprego da indústria da União diminuiu 8 % entre 2008 e o PIR. A diminuição, iniciada em 2009, prosseguiu em 2010, tendo o emprego registado no PIR uma nova subida de 11 % no que respeita a 2010. Tal mostra que a indústria da União conseguiu adaptar-se à nova situação do mercado.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Emprego
14 456
13 131
12 073
13 368
Índice
100
91
84
92
h) Produtividade
(113)
A produtividade da força de trabalho da indústria da União, expressa em produção anual por equivalente a tempo inteiro («ETI»), foi volátil durante o período considerado.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Produtividade (toneladas por trabalhador)
240,7
150,8
221,6
218,2
Índice
100
63
92
91
i) Amplitude da margem de dumping
(114)
No que respeita ao impacto sobre a indústria da União da amplitude das margens de dumping efetivas, este impacto não pode ser considerado insignificante, tendo em conta o volume total das importações provenientes dos países em causa.
7.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
a) Preços de venda e fatores que afetam os preços praticados no mercado interno
(115)
Os preços de venda unitários da indústria da União baixaram 13 % entre 2008 e o PIR. Aumentaram ligeiramente em 2009, para caírem 17 % em 2010. No PIR, os preços subiram ligeiramente em relação a 2010. Esta evolução dos preços está ligada ao facto de 2008 ter sido um ano com uma procura muito elevada e preços elevados das matérias-primas, o que deu origem a preços de venda mais elevados. Os efeitos disso ainda se faziam sentir na primeira metade de 2009. A partir da segunda metade de 2009, a procura diminuiu significativamente e os preços baixaram, acompanhando a tendência da descida dos preços das matérias-primas. No PIR, a diminuição dos preços parece ter sido interrompida.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Preço de venda unitário médio na UE (EUR/tonelada)
1 286
1 300
1 086
1 115
Índice
100
101
84
87
b) Salários
(116)
Entre 2008 e o PIR, o salário médio por ETI diminuiu 12 % durante o período considerado. Não deve, no entanto, ser tirada qualquer conclusão significativa.
c) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
(117)
Os investimentos em TSC aumentaram 24 % durante o período considerado. Os investimentos foram importantes e ascenderam a mais de 100 milhões de euros no PIR. Os TSC são uma indústria capital-intensiva, que exige importantes investimentos nas linhas de produção para se manter competitiva. O inquérito revelou que os investimentos foram realizados para manter a capacidade de produção ao seu nível atual e não com o objetivo de aumentar o volume de produção. Apurou-se igualmente que os produtores incluídos na amostra não tiveram dificuldades em obter capitais no período considerado.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Investimentos (em milhares EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Índice
100
110
122
124
d) Rendibilidade no mercado da União
(118)
Embora a rendibilidade tenha baixado 66 % no período considerado, os produtores incluídos na amostra conseguiram realizar lucros durante todo o período considerado. Os lucros alcançados desde 2008 até ao RIP foram superiores ao lucro-alvo de 3 % fixado no último inquérito. 2008 foi um ano muito positivo com lucros elevados. Em 2009 e também em 2010, a rendibilidade baixou 50 % em comparação com o ano anterior, tendo, no PIR, subido de novo 35 % em relação a 2010, situando-se em 6,6 %. A indústria da União conseguiu adaptar-se à redução da procura na União graças à procura global sustentada no caso dos produtores incluídos na amostra que lhes permitiu diluir os custos fixos. A queda da rendibilidade após 2008 é explicada pela recessão económica, que provocou uma queda significativa da procura e uma descida dos preços, e pela diminuição do volume de produção, o que teve um impacto negativo no custo de produção.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Rendibilidade no mercado da União (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Índice
100
49
25
34
e) Retorno dos investimentos
(119)
O retorno dos investimentos (RI), expresso como lucro total gerado pela atividade de TSC em percentagem do valor contabilístico líquido dos ativos direta ou indiretamente relacionados com a produção de TSC, acompanhou de um modo geral as tendências da rendibilidade referidas supra ao longo de todo o período considerado, mantendo-se positivo durante todo o período considerado. O RI baixou 80 % durante o período considerado, mas tornou a aumentar (50 %) no PIR em relação a 2010.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
RI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Índice
100
23
13
20
f) Cash flow
(120)
A situação do cash flow deteriorou-se significativamente entre 2008 e o PIR, registando uma queda de 93 %. A tendência do cash flow não evoluiu em conformidade com a tendência da rendibilidade, o que se poderá explicar pelo custo de depreciação que, em geral, é elevado para esta indústria capital-intensiva.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Cash flow (em milhares EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Índice
100
74
10
7
g) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(121)
Embora os indicadores acima examinados mostrem que a indústria da União sofreu com a recessão económica, uma vez que o volume vendas, o volume de produção, o RI e o cash flow diminuíram, também indicam que a indústria da União adaptou o seu equipamento de produção para melhor fazer face ao novo contexto económico e ser capaz de aproveitar as oportunidades nos mercados da União e fora da União, nomeadamente em segmentos onde se podem alcançar margens elevadas. A melhoria da situação económica e financeira da indústria da União indústria da União após a instituição, em 2006, de medidas anti-dumping sobre as importações provenientes dos países em causa e, em 2009, sobre as importações provenientes da República Popular da China, revela que as medidas são eficazes e que a indústria da União recuperou dos efeitos de anteriores práticas de dumping, embora sem nunca atingir o nível de rendibilidade de 2008.
7.4. Conclusão
(122)
Embora o consumo tenha diminuído 34 %, a indústria da União conseguiu aumentar a sua parte de mercado, tendo o volume de produção e o volume de vendas baixado menos que o consumo. Em termos de rendibilidade, a indústria da União foi rentável no decurso do período considerado. Atendendo ao que precede, pode concluir-se que a indústria da União não sofreu um prejuízo importante durante o período considerado.
8. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(123)
Tal como explicado nos considerandos 69, 70, 77 e 78, os produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia têm potencial para aumentar substancialmente o volume das suas exportações para a União, utilizando a capacidade não utilizada de aproximadamente 1 750 000 toneladas, o que equivale à totalidade do consumo da União. A capacidade total dos produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia ascende a 5 500 000 toneladas. Assim, é provável que quantidades substanciais de TSU russos e ucranianos penetrem no mercado da União para recuperarem a parte de mercado perdida devido aos direitos anti-dumping em vigor e a aumentarem ainda mais, caso as medidas sejam revogadas.
(124)
Como sublinhado no considerando 95, apurou-se que os preços das importações provenientes da Rússia e da Ucrânia eram baixos, subcotando os preços da União. Estes baixos preços continuariam muito provavelmente a ser praticados. De facto, no caso da Ucrânia, como indicado no considerando 80, os preços podem baixar ainda mais. Uma tal política de preços, associada à capacidade de os exportadores nestes países colocarem grandes quantidades do produto em causa no mercado da União, iria, muito provavelmente, pressionar no sentido da baixa os preços do mercado da União, com um impacto negativo previsível sobre a situação económica da indústria da União. Como já mostrado, os resultados financeiros da indústria da União estão estreitamente relacionados com o nível de preços no mercado da União. É provável, portanto, que, se a indústria da União for exposta a maiores volumes de importações a preços de dumping provenientes da Rússia e da Ucrânia, a sua situação financeira venha a deteriorar-se, tal como se apurou no último inquérito. Nesta base, concluiu-se que a revogação das medidas sobre as importações originárias da Rússia e da Ucrânia conduziria muito provavelmente a uma reincidência do prejuízo para a indústria da União.
(125)
É importante relembrar que em 2006 foram instituídas medidas anti-dumping para neutralizar o dumping prejudicial causado pelas importações provenientes, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia. No entanto, a indústria da União não pôde beneficiar plenamente dessas medidas, uma vez que as partes de mercado desses países foram substituídas por importações chinesas a baixos preços, o que certamente limitou a recuperação da indústria da União até ao momento da instituição das medidas em relação à China em 2009. Pode concluir-se, por conseguinte, que a recuperação da indústria da União das anteriores práticas de dumping não pode ser considerada completa e que a indústria da União permanece vulnerável ao efeito prejudicial possivelmente causado pela presença de quantidades substanciais de importações objeto de dumping no mercado da União.
(126)
No que respeita à Croácia e tal como indicado no considerando 60, a única fábrica está à venda, a produção cessou completamente e não é provável o seu relançamento em breve. Além disso, dados os volumes insignificantes exportados para a União, mesmo no caso de relançamento da produção em breve, é muito pouco provável que o volume suscetível de ser exportado para a União venha a atingir os volumes exportados no passado.
(127)
Por conseguinte, tendo em conta o volume insignificante de exportações no período considerado e o facto de a produção ter cessado completamente após o PIR, conclui-se que a revogação das medidas sobre as importações originárias da Croácia não iria muito provavelmente resultar na reincidência do prejuízo para a indústria da União.
9. INTERESSE DA UNIÃO
9.1. Introdução
(128)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor em relação à Rússia e à Ucrânia seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos. Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a adoção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um reexame, analisando, por conseguinte, uma situação em que já vigoram medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das atuais medidas anti-dumping sobre as partes em causa.
(129)
Nesta base, analisou-se se, apesar das conclusões sobre a probabilidade de reincidência de dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas contra as importações originárias da Rússia e da Ucrânia não era do interesse da União.
9.2. Interesse da indústria da União
(130)
A indústria da União demonstrou que era uma indústria estruturalmente viável. Este facto foi confirmado pela evolução positiva da sua situação económica observada durante o período considerado. Em especial, o facto de a indústria da União ter aumentado a sua parte de mercado durante o período considerado é um indicador claro de que a indústria da União conseguiu adaptar-se à evolução das circunstâncias do mercado. A indústria da União manteve-se, portanto, rentável durante todo o período considerado.
(131)
Pode razoavelmente esperar-se que a indústria da União continue a beneficiar com a manutenção das medidas. A instituição de medidas permitirá à indústria da União aumentar o seu volume de vendas e o nível de lucros, permitindo-lhe, assim, continuar a investir nas suas instalações de produção. Se as medidas sobre as importações originárias da Rússia e da Ucrânia não forem mantidas, é provável que a indústria da União venha novamente a sofrer um prejuízo devido ao aumento das importações a preços de dumping provenientes destes países e que a sua situação económica se venha a deteriorar.
9.3. Interesse dos importadores
(132)
Recorde-se que, nos inquéritos anteriores, se havia apurado que o impacto da instituição de medidas não seria significativo para os importadores. Como indicado no considerando 18, três importadores responderam ao questionário e colaboraram plenamente no presente processo. Indicaram que as medidas estavam a aumentar os preços. No entanto, uma vez que o inquérito revelou que os importadores colaborantes se abasteceram a partir de vários fornecedores de TSC em muitos países diferentes e a níveis de preços concorrenciais, o eventual impacto da continuação das medidas sobre as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia será limitado.
(133)
Atendendo ao que precede, concluiu-se que as medidas atualmente em vigor não exerceram qualquer efeito negativo substancial na situação financeira dos importadores e que a continuação dessas medidas não os afetaria indevidamente.
9.4. Interesse dos utilizadores
(134)
Com base nas informações disponíveis, parece que a parte dos TSC nos custos de produção dos utilizadores é bastante baixa. Em geral, os TSC fazem parte de projetos de grande dimensão (caldeiras, condutas e construção), dos quais constituem apenas uma parte limitada. O eventual impacto de uma continuação das medidas poderá, por conseguinte, não ser significativo.
(135)
A Comissão enviou questionários a todos os utilizadores conhecidos. Como mencionado no considerando 18, apenas um utilizador colaborou no presente inquérito. Indicou que não sofria com a existência das medidas, uma vez que existiam outras fontes disponíveis e que os TSC não representavam uma parte significativa do seu custo de produção. Neste contexto, concluiu-se que, atendendo à incidência negligenciável do custo dos TSC nas indústrias utilizadoras e à existência de outras fontes de abastecimento disponíveis, as medidas em vigor não produzem um efeito significativo na indústria utilizadora.
9.5. Conclusão sobre o interesse da União
(136)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para que não sejam mantidas as medidas anti-dumping atualmente em vigor.
10. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(137)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a manutenção das medidas em vigor sobre as importações do produto em causa originário da Rússia e da Ucrânia e o termo dessas medidas no que respeita às importações originárias da Croácia. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações.
(138)
Um exportador russo solicitou e obteve uma audiência com o Conselheiro Auditor. Esse exportador alegou que a Comissão concluíra erradamente que este não tinha colaborado no inquérito. Esse exportador tinha-se apresentado como uma parte interessada e enviado à Comissão duas observações, relacionadas principalmente com o prejuízo, que foram devidamente tidas em conta pela Comissão. No entanto, esse exportador não respondeu ao questionário anti-dumping e não forneceu qualquer informação sobre o seu preço de exportação. A Comissão não teve, assim, outra opção senão calcular o valor normal em relação à Rússia com base nos melhores dados disponíveis. A utilização desta metodologia não foi questionada por esse exportador. Nestas circunstâncias, esse exportador não pode ser considerado como tendo colaborado plenamente no inquérito.
(139)
O mesmo exportador alegou ainda que a divulgação fora vaga, contraditória e insuficientemente motivada. Essa alegação não foi, porém, fundamentada.
(140)
Outro exportador russo argumentou que as importações provenientes da Rússia não deviam acumuladas com as da Ucrânia. No entanto, no último inquérito, as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente (juntamente com as importações da Croácia). Uma vez que as condições do artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base continuam a ser cumpridas no que respeita às importações provenientes da Rússia e da Ucrânia, os efeitos de tais importações foram avaliados cumulativamente, tal como estabelecido nos considerandos 88 a 92. Não foram apresentados quaisquer argumentos que justifiquem uma mudança de metodologia a este respeito.
(141)
Várias partes interessadas alegaram que a situação da indústria da União não justificava a manutenção das medidas, dada a improbabilidade da reincidência do prejuízo. No entanto, não foram apresentados quaisquer novos argumentos que levariam a uma conclusão diferente no que respeita à reincidência do prejuízo, tal como estabelecido nos considerandos 123 a 127.
(142)
Diversas partes interessadas argumentaram ainda que a longa duração das medidas era injustificada, requerendo a expiração das mesmas. A este respeito, convém recordar que este é o primeiro exame da caducidade no que respeita à atual definição do produto. As medidas relativas a esta definição do produto apenas estão em vigor desde 2006, o que não pode ser considerado como uma longa duração injustificada. De facto, entre 1997 e 2004 estiveram em vigor medidas no União Europeia no que respeita às importações provenientes da Rússia e, entre 2000 e 2004, às importações provenientes da Croácia e da Ucrânia, mas essas medidas referiam-se a uma definição do produto muito pequena. De qualquer modo, uma vez que no presente inquérito se apurou que estavam preenchidas as condições previstas no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base para a continuação das medidas, o facto de as medidas poderem ter estado em vigor num certo número de anos é irrelevante.
(143)
Por fim, afirmou-se que as importações provenientes da Rússia são tratadas de forma diferente das importações provenientes da Bielorrússia e da Croácia, o que pode ser considerado discriminatório. Esta afirmação não reflete a realidade, pois a situação no que respeita a estes países é completamente diferente. A denúncia no que respeita às importações provenientes da Bielorrússia foi retirada, tendo o processo sido subsequentemente encerrado em conformidade com o artigo 9.o, n.o 1, do regulamento de base (20). Após a divulgação, não foram fornecidas quaisquer indicações mostrando que um tal encerramento não seria no interesse da União. No que respeita à Croácia, como estabelecido nos considerandos 63 a 65, a produção na Croácia cessou.
(144)
Portanto, pode concluir-se que as observações recebidas não foram suscetíveis de alterar as conclusões acima apresentadas.
(145)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, deverão manter-se as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de TSC originárias da Rússia e da Ucrânia. Pelo contrário, deverá ser permitida a caducidade das medidas aplicáveis às importações provenientes da Croácia,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção transversal circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW) (21), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 (22) (códigos TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 e 7304599320) e originários da Rússia e da Ucrânia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping
%
Código adicional TARIC
Rússia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Todas as outras empresas
35,8
A999
Ucrânia
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Todas as outras empresas
25,7
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
4. É encerrado o processo de reexame no que respeita a tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 e originários da Croácia.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 26 de junho de 2012.