PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 270/2010 DO CONSELHO
de 29 de Março de 2010
que altera o Regulamento (CE) n.o 452/2007 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar originárias, nomeadamente, da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o n.o 3 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medida em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 452/2007 (2), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tábuas de engomar originárias, nomeadamente, da República Popular da China («RPC»). As medidas em vigor são constituídas por uma taxa de 38,1 % do direito ad valorem, com excepção de cinco empresas expressamente mencionadas, que estão sujeitas a taxas do direito individuais.
1.2. Pedido de reexame
(2)
Em 2008, a Comissão recebeu um pedido de reexame intercalar parcial nos termos do n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base («reexame intercalar»). O pedido, limitado no seu âmbito à análise do dumping, foi apresentado por um produtor-exportador chinês, a empresa Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou («Power Team» ou «requerente»). A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao requerente é de 36,5 %.
(3)
No pedido, o requerente alegava que as circunstâncias com base nas quais as medidas foram instituídas se alteraram, sendo essas alterações de carácter duradouro. O requerente apresentou elementos de prova prima facie de que deixou de ser necessário continuar a aplicar a medida ao nível actual para compensar o dumping.
(4)
Em especial, o requerente alegou que opera actualmente em condições de economia de mercado, ou seja, cumpre os critérios estabelecidos na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base. Por conseguinte, o requerente considera que o seu valor normal devia ser determinado nos termos da alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do referido regulamento. Uma comparação entre esse valor normal e os seus preços de exportação para a União Europeia (UE) indicou que a margem de dumping parece ser substancialmente inferior ao nível actual da medida.
(5)
Por conseguinte, o requerente alegou que a manutenção das medidas instituídas ao nível actual, que tinha sido baseado no nível do dumping anteriormente estabelecido, deixou de ser necessária para compensar o dumping.
1.3. Início de um reexame
(6)
Tendo determinado, após consulta ao Comité Consultivo, que existem elementos de prova suficientes para dar início a um reexame intercalar, a Comissão decidiu dar início a um reexame intercalar, nos termos do n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, limitado no seu âmbito à análise do dumping relativa ao requerente (3).
1.4. Produto em causa e produto similar
(7)
O produto em causa no reexame intercalar é o mesmo que no inquérito que levou à instituição das medidas em vigor («inquérito inicial»), ou seja, as tábuas de engomar, com ou sem pernas, dotadas ou não de superfície com função absorção de vapor e/ou de superfície com função aquecimento e/ou com função sopro, incluindo braços passa-mangas, e suas partes essenciais, ou seja, as pernas, a superfície e o suporte para o ferro de engomar, originárias da República Popular da China, actualmente classificadas nos códigos NC ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 e ex 8516 90 00.
(8)
O produto produzido e vendido no mercado interno chinês e o exportado para a UE, assim como o produto produzido e vendido na Ucrânia (utilizada como país análogo), têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações, pelo que são considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
1.5. Partes interessadas
(9)
A Comissão comunicou oficialmente o início do processo de reexame ao representante da indústria da União, ao requerente e aos representantes do país de exportação. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição.
(10)
A Comissão enviou ao requerente um formulário do pedido para beneficiar do tratamento de economia de mercado («TEM») e um questionário, tendo recebido a resposta dentro dos prazos fixados. A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping e efectuou uma visita de verificação às instalações do requerente.
1.6. Período de inquérito de reexame
(11)
O inquérito sobre o dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2008 e 31 de Dezembro de 2008 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). Relembra-se que o período de inquérito do inquérito inicial que levou à instituição das medidas decorreu entre 1 de Janeiro de 2005 e 31 de Dezembro de 2005 («período de inquérito inicial»).
2. RESULTADOS DO INQUÉRITO
2.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(12)
Em conformidade com a alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping sobre as importações originárias da RPC, o valor normal deve ser determinado de acordo com os n.os 1 a 6 do mesmo artigo para todos os produtores que se considerou preencherem os critérios previstos na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, sempre que fique demonstrada a existência de condições de economia de mercado em relação ao fabrico e à venda do produto similar. Em seguida, apresentam-se os referidos critérios de forma sucinta:
-
as decisões das empresas são tomadas em resposta a sinais do mercado, sem que haja uma interferência significativa do Estado, e os custos reflectem os valores do mercado,
-
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade («NIC»), e aplicáveis para todos os efeitos,
-
não há distorções importantes herdadas do anterior sistema de economia centralizada,
-
a legislação em matéria de falência e de propriedade assegura estabilidade e segurança jurídicas,
-
as operações cambiais são efectuadas à taxa do mercado.
(13)
O requerente solicitou o TEM ao abrigo da alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base e foi convidado a preencher um formulário de pedido de TEM.
(14)
O inquérito estabeleceu que o requerente não preenchia o critério TEM referido no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), primeiro travessão (critério 1) do regulamento de base no que respeita aos custos dos principais factores de produção. Foi estabelecido que, após o período de inquérito do inquérito inicial, ou seja, após 2005, o Estado impôs restrições à exportação de diversos produtos siderúrgicos, incluindo as principais matérias-primas para a produção de tábuas de engomar, a saber, chapa de aço, tubos de aço e fio de aço. Salienta-se que o custo destas matérias-primas representa uma parte significativa do custo total das matérias-primas. A instituição de direitos de exportação diminuiu os incentivos à exportação, aumentando assim os volumes disponíveis no mercado interno, o que, por sua vez, originou preços mais baixos. Constatou-se igualmente que os produtores de aço chineses tinham à sua disposição vários regimes de subvenção (5), existindo também contas de certos produtores de aço disponíveis ao público que confirmam que o Estado chinês está a apoiar activamente o desenvolvimento do sector siderúrgico na RPC.
(15)
Consequentemente, no período de inquérito do reexame, os preços do aço no mercado interno da RPC estavam muito abaixo dos preços de outros mercados mundiais importantes, nomeadamente dos da América do Norte e do Norte da Europa (6), não podendo estas diferenças de preços ser explicadas por qualquer vantagem concorrencial na produção de aço.
(16)
Além disso, depreendeu-se das informações que constam do dossiê que o requerente beneficiou desses preços artificialmente baixos e distorcidos, já que comprava as suas matérias-primas no mercado interno chinês.
(17)
Concluiu-se assim que os principais factores de produção da Power Team não reflectem substancialmente os valores do mercado. Com base no que precede, concluiu-se que o requerente não demonstrou preencher todos os critérios enunciados na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, pelo que não pôde beneficiar do TEM.
(18)
O requerente, o país exportador e a indústria da União tiveram oportunidade de apresentar observações sobre as conclusões acima expostas. Foram recebidas observações do requerente e da indústria da União.
(19)
O requerente avançou com três argumentos principais dentro do prazo. Em primeiro lugar, declarou que os preços das matérias-primas da Power Team ainda eram conformes com os preços do mercado interno e que esta constatação tinha sido suficiente para cumprir o critério 1 aquando do inquérito inicial. Consequentemente, a empresa considerou que comparar os preços do mercado interno chinês com os preços de outros mercados internacionais do aço constituía uma infracção ao n.o 9 do artigo 11.o do regulamento de base. Neste contexto, a empresa questionou igualmente a pertinência dos preços praticados nos mercados siderúrgicos do Norte da Europa e da América do Norte enquanto termo de comparação. O requerente afirmou que podiam igualmente ser utilizados preços de outros mercados internacionais, como os preços de exportação turcos, que eram inferiores aos preços praticados no mercado interno da RPC.
(20)
É efectivamente verdade que o requerente cumpriu o critério 1 aquando do inquérito inicial, mas o mesmo não aconteceu com o critério 2. Considera-se, contudo, que não se verificou uma infracção ao n.o 9 do artigo 11.o do regulamento de base, pois não houve mudança de metodologia para avaliar se a empresa funciona em condições de economia de mercado e, designadamente, se ainda cumpre o critério 1. Em ambos os inquéritos (no inquérito inicial e no inquérito de reexame), foi avaliada a questão de as matérias-primas reflectirem os valores do mercado. Em ambos os inquéritos, os preços do aço no mercado interno constituíram um dos indicadores examinados, mas no inquérito inicial não havia outros factores significativos que parecessem influenciar os preços das matérias-primas. Desta forma, a metodologia permaneceu a mesma, apenas as conclusões foram diferentes.
(21)
O inquérito de reexame revelou que, após o período do inquérito inicial, ou seja, desde 2006, as circunstâncias se modificaram, já que diversas medidas foram instituídas pelo Estado chinês para desencorajar as exportações de chapa, tubos e fio de aço, mediante a introdução de um direito de exportação e a eliminação da restituição do IVA sobre as exportações. Este facto, juntamente com os regimes de subvenção já mencionados, produziu um efeito de distorção dos preços do aço no mercado interno chinês, porque a diferença entre esses preços e os preços no mercado interno publicados para a América do Norte e para o Norte da Europa aumentou significativamente, tendo ascendido a cerca de 30 %. Esta diferença de preços não foi posta em causa pelo requerente no seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM.
(22)
No que diz respeito ao argumento de que os preços do aço nos mercados internos da América do Norte e do Norte da Europa não são os únicos preços internacionalmente pertinentes, saliente-se que estes mercados foram seleccionados para uma comparação de preços por terem ambos um elevado consumo de aço e por serem mercados competitivos, com diversos produtores activos. Poderia assim razoavelmente supor-se que esses preços no mercado interno eram representativos de preços de mercado concorrenciais. Além disso, a alegação de que os preços de exportação turcos seriam inferiores aos preços no mercado interno chinês não foi, nesta fase, fundamentada, ou seja, não foram apresentados quaisquer preços concretos dentro do prazo. Por outro lado, não foi avançada nenhuma explicação para o facto de se considerar que os preços de exportação turcos (dada a dimensão relativamente reduzida do mercado de exportação turco em comparação com os mercados internos da América do Norte e do Norte da Europa) deveriam ser considerados como mais pertinentes.
(23)
Em segundo lugar, a empresa alegou que tinha sido discriminada na aplicação da legislação da UE, dado que, em certos outros casos recentes nos quais o aço constituía um factor de produção importante, algumas das empresas siderúrgicas chinesas cumpriam o critério 1. Todos estes casos foram examinados, tendo-se constatado que nenhuma das empresas neles envolvidas tinha beneficiado do TEM, já que não cumpriam, pelo menos, um dos outros critérios referidos na alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base. Assim, por motivos de economia administrativa, não foi necessário entrar em explicações mais pormenorizadas relativamente ao critério 1, a partir do momento em que ficou claro que a empresa não iria cumprir os critérios por outra razão. De qualquer forma, em nenhum desses casos recentes a Comissão concluíra que não havia distorções no mercado interno chinês do aço; pelo contrário, em casos recentes, recusou o TEM sempre que podiam ser identificadas distorções ao nível das matérias-primas (7).
(24)
Por último, o requerente alegou que um ajustamento do valor normal seria mais adequado do que a recusa do TEM. Todavia, um ajustamento do valor normal não parece ser adequado, dado que um dos critérios para poder beneficiar do TEM é que os custos dos principais factores de produção reflictam os valores do mercado. Caso assim não seja, a consequência deverá ser a recusa do TEM e a substituição do valor normal pelo valor normal de um país análogo, em especial se as matérias-primas constituírem uma parte muito significativa do custo dos factores de produção.
(25)
Em conclusão, nenhum dos argumentos avançados pela Power Team foi convincente ou levou a uma avaliação diferente das conclusões.
(26)
A indústria da União indicou que o Estado chinês tinha intervindo de forma maciça no sector siderúrgico, o que tinha já levado a UE e os EUA a recorrer à OMC para resolver esta questão.
(27)
Com base no que precede, confirmam-se as conclusões e o resultado de que o TEM não deverá ser concedido à Power Team.
(28)
No seguimento da divulgação dos factos e considerações essenciais com base nos quais se previa recomendar uma alteração ao Regulamento (CE) n.o 452/2007, o requerente apresentou outras observações sobre a conclusão relativa ao TEM.
(29)
O requerente reiterou essencialmente o seu argumento de que os seus principais factores de produção reflectiam os valores do mercado na RPC e que os preços chineses eram, em geral, conformes aos de outros mercados internacionais. Embora reconhecendo o facto de que o aumento de preços dos principais factores de produção tinha sido menos pronunciado na RPC em 2008 do que noutros mercados internacionais do aço, o requerente alegou que tal não se devia a quaisquer distorções e que outros factores, puramente comerciais, podiam estar na origem dos preços mais baixos no mercado interno chinês. O requerente destacou o aumento da produção em 2008 e indicou que os direitos anti-dumping ou de compensação em vigor contra as exportações da maioria dos produtos siderúrgicos produzidos na RPC utilizados como factores de produção tinham levado os produtores chineses a diminuir os seus preços no mercado interno.
(30)
Saliente-se que as informações adicionais sobre preços apresentadas pelo requerente apoiam a conclusão de que as principais matérias-primas utilizadas na produção de tábuas de engomar em 2008 foram, em média, significativamente mais baratas no mercado interno chinês do que noutros mercados mundiais importantes.
(31)
Quanto ao argumento de que factores puramente comerciais (a saber, o aumento da produção na RPC) estavam na origem dessa diferença de preços, refira-se que este argumento não foi suficientemente fundamentado, em especial no que toca à eventual correlação entre o alegado aumento da produção e a situação a nível da procura. Ao mesmo tempo, o argumento apresentado pelo requerente segundo o qual estavam em vigor direitos de compensação contra as exportações de certos produtos siderúrgicos da RPC demonstra apenas que, efectivamente, os produtores de aço chineses estavam a beneficiar de subvenções.
(32)
Consequentemente, o argumento avançado pelo requerente de que não há distorção no mercado do aço da RPC não pode ser aceite, concluindo-se definitivamente que a determinação do TEM não deverá ser revista e que o TEM não deverá ser concedido à Power Team.
2.2. Tratamento individual («TI»)
(33)
Nos termos do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, é estabelecido um direito a nível nacional, se for caso disso, para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas possam demonstrar que preenchem todos os critérios necessários para o TI previstos no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base. Em seguida, apresentam-se os referidos critérios de forma sucinta:
-
no caso de empresas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint ventures), os exportadores podem repatriar livremente o capital e os lucros,
-
os preços de exportação, as quantidades exportadas e as condições de venda são determinados livremente,
-
a maioria das acções pertence a particulares, tendo de se demonstrar que a empresa é suficientemente independente da interferência do Estado,
-
as conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado,
-
a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(34)
O requerente, além de solicitar o TEM, também solicitou o TI caso não lhe fosse concedido o TEM.
(35)
O inquérito revelou que o requerente preenchia todos os critérios acima referidos, concluindo-se que o TI deverá ser concedido à Power Team.
2.3. Valor normal
(36)
Nos termos do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, no caso de importações de países que não possuam uma economia de mercado e na medida em que não tenha sido possível conceder o TEM, para os países especificados na alínea b) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal deve ser determinado com base no preço ou no valor normal calculado num país análogo.
(37)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar novamente a Turquia (já utilizada como país análogo no inquérito inicial) como país análogo adequado para efeitos da determinação do valor normal para a RPC, mas nenhum produtor turco colaborou no presente reexame intercalar. Houve, contudo, um produtor-exportador ucraniano que se dispôs a colaborar, tendo o mesmo sido objecto de um inquérito paralelo para outro reexame intercalar. As partes interessadas foram informadas em conformidade e não foram recebidas, nessa fase, quaisquer observações que contestassem a utilização da Ucrânia como país análogo.
(38)
Dado que não havia quaisquer razões aparentes para não seleccionar a Ucrânia como país análogo, e, em especial, que nenhum outro produtor de países terceiros colaborou, o valor normal foi determinado nos termos da alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, com base em informações verificadas, fornecidas pelo produtor colaborante do país análogo.
(39)
Nos termos do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, apurou-se que o volume das vendas do produto similar no mercado interno do produtor colaborante no país análogo era representativo em comparação com as vendas de exportação do requerente para a UE. Além disso, para todos os tipos do produto exportados, as vendas no mercado interno comparáveis (ajustadas, se necessário, para ter em conta as características físicas) foram consideradas representativas, uma vez que o seu volume constituiu, pelo menos, 5 % do volume das vendas de exportação correspondentes para a UE.
(40)
A Comissão examinou, em seguida, se as vendas de cada tipo de tábuas de engomar realizadas no mercado interno do país análogo em quantidades representativas poderiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, determinando, para o tipo de tábuas de engomar em causa, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes.
(41)
As vendas no mercado interno foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário de um tipo do produto específico foi igual ou superior ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção de cada tipo do produto vendido no mercado interno do país análogo durante o PI.
(42)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efectuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de serem ou não rentáveis.
(43)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
(44)
No seguimento da divulgação dos resultados, o requerente defendeu que, nos casos em que as vendas rentáveis representassem menos de 10 % do volume total das vendas de um tipo particular, deveria, em geral, ser utilizado um valor normal calculado.
(45)
A este respeito, note-se que, no âmbito do presente inquérito, não se verificou qualquer situação em que as vendas rentáveis tivessem representado menos de 10 %. Além disso, já não está em vigor a prática de calcular automaticamente um valor normal em tais circunstâncias.
2.4. Preço de exportação
(46)
Em todos os casos, o produto em causa foi vendido para exportação a clientes independentes na União através de comerciantes independentes na RPC, pelo que o preço de exportação foi estabelecido de acordo com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, a saber, com base no preço efectivamente pago ou a pagar pelo produto vendido para exportação para a UE.
(47)
Após a divulgação dos resultados, o requerente alegou que o preço de exportação devia ser estabelecido com base no preço facturado de vendas do comerciante chinês independente a clientes independentes na UE, e não, como tinha sido feito, com base no preço efectivamente pago ou a pagar pelo produto vendido pela Power Team ao comerciante independente na RPC para exportação. Tal abordagem, contudo, não seria conforme com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, o qual estabelece que, quando os produtos são vendidos para exportação, a primeira transacção independente deverá constituir a base para a determinação do preço de exportação. Consequentemente, esta alegação tem de ser rejeitada.
2.5. Comparação
(48)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta, nos termos do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, diferenças entre determinados factores que se alegou e demonstrou influenciarem os preços e a comparabilidade dos mesmos. Assim, foram efectuados ajustamentos para ter em conta as diferenças a nível de características físicas e custos de transporte, seguro, movimentação e crédito, sempre que aplicável e justificado. Dado que o preço de exportação foi estabelecido com base exclusivamente nas vendas no mercado interno a comerciantes chineses para exportação, não havia razão para efectuar um ajustamento que tivesse em conta as diferenças a nível da tributação, uma vez que o valor normal foi igualmente estabelecido com base nas vendas no mercado interno no país análogo, sujeito a um regime de tributação semelhante. Assim, tanto o valor normal como o preço de exportação foram calculados numa base sem IVA.
(49)
Após a divulgação dos resultados, o requerente alegou que facto de se classificar por grupos os tipos do produto (o que foi efectivamente realizado para efeitos de comparação) levantaria certas dúvidas quanto à exactidão da comparação dos preços.
(50)
Note-se, a este respeito, que a classificação por grupos dos tipos do produto no âmbito do presente inquérito foi idêntica à classificação por grupos efectuada no inquérito inicial, tendo sido considerada necessária para aumentar a comparabilidade dos produtos vendidos pela Power Team para exportação para a União com aqueles vendidos no mercado interno do país análogo. Refira-se igualmente que o requerente não fundamentou a sua argumentação, em especial no que diz respeito à razão pela qual a classificação por grupos, tal como efectuada (e cuja explicação consta dos factos e considerações especificamente divulgados ao requerente), não seria adequada. Por conseguinte, a referida alegação foi rejeitada.
2.6. Margem de dumping
(51)
De acordo com o disposto no n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal médio ponderado por tipo foi comparado com o preço de exportação médio ponderado do tipo correspondente do produto em causa. Esta comparação revelou a existência de dumping.
(52)
A margem de dumping da Power Team, expressa em percentagem do preço líquido, franco-fronteira da União, foi de 39,6 %.
3. CARÁCTER DURADOURO DA ALTERAÇÃO DAS CIRCUNSTÂNCIAS
(53)
De acordo com o n.o 3 do artigo 11.o do regulamento de base, procurou-se igualmente averiguar se a alteração das circunstâncias poderia ser razoavelmente considerada de carácter duradouro.
(54)
A este respeito, relembre-se que o TEM foi recusado ao requerente durante o inquérito inicial devido às irregularidades constatadas nas suas práticas contabilísticas. O presente reexame concluiu que a Power Team cumpria este critério. Contudo, tal como acima se refere, o requerente não preencheu o critério TEM referido no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), primeiro travessão do regulamento de base referente aos custos dos principais factores de produção. Consequentemente, no que diz respeito ao TEM, as circunstâncias não se alteraram para o requerente.
(55)
Contudo, os dados recolhidos e verificados durante o inquérito (ou seja, os preços individuais do requerente para exportação para a UE e um valor normal estabelecido tendo a Ucrânia como país análogo) levaram a uma margem de dumping mais elevada. Esta alteração é considerada significativa, pelo que a continuação da aplicação da medida ao nível actual já não seria suficiente para compensar o dumping.
4. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(56)
Tendo em conta os resultados do presente inquérito de reexame, considera-se adequado alterar o direito anti-dumping aplicável às importações do produto em causa pela Power Team para 39,6 %.
(57)
No que diz respeito ao nível do direito residual, relembra-se que, no inquérito inicial, o nível de colaboração da empresa foi reduzido. Por conseguinte, o direito para as empresas não colaborantes foi fixado a um nível correspondente à margem de dumping média ponderada dos tipos do produto mais vendidos do produtor-exportador colaborante com a margem de dumping mais elevada. Aplicando a mesma metodologia e considerando os dados pertinentes relativos ao requerente, o direito residual tem de ser alterado para 42,3 %.
(58)
As partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar uma alteração do Regulamento (CE) n.o 452/2007, tendo-lhes sido dada a oportunidade para apresentarem observações. As observações apresentadas pelas partes interessadas foram devidamente levadas em consideração, tendo as conclusões definitivas sido alteradas em conformidade sempre que tal se afigurou necessário,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O Regulamento (CE) n.o 452/2007 é alterado do seguinte modo:
-
A entrada relativa à empresa Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou no quadro constante do n.o 2 do artigo 1.o é substituída pela seguinte:
País
Fabricante
Taxa do direito (%)
Código adicional TARIC
RPC
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
A entrada relativa a todas as outras empresas da RPC no quadro constante do n.o 2 do artigo 1 é substituída pela seguinte:
País
Fabricante
Taxa do direito (%)
Código adicional TARIC
RPC
Todas as outras empresas
42,3
A999
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 29 de Março de 2010.