NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
REGULAMENTO (UE) N.o 223/2012 DA COMISSÃO
de 14 de março de 2012
que altera o Regulamento (CE) n.o 2003/2003 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo aos adubos, para efeitos de adaptação ao progresso técnico dos seus anexos I e IV
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2003/2003 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 13 de outubro de 2003, relativo aos adubos (1), nomeadamente o artigo 31.o, n.os 1 e 3,
Considerando o seguinte:
(1)
O artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 estabelece que qualquer adubo pertencente a um dos tipos de adubos enumerados no seu anexo I e que obedeça aos requisitos estabelecidos nesse regulamento pode ser designado «adubo CE».
(2)
Os tipos de adubos que constam do anexo I do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 incluem alguns tipos que só podem ser vendidos sob a forma de pós finos e outros que podem igualmente ser vendidos sob a forma de suspensões. Os adubos sob a forma de suspensões colocam menos riscos para a saúde dos agricultores quando aplicados em condições nas quais a utilização de pós finos implicaria a inalação de poeiras. Para reduzir a exposição dos agricultores às poeiras, a opção de utilizar suspensões deveria ser alargada para incluir tipos de adubos contendo manganês como micronutriente, devendo igualmente alargar-se a gama de ingredientes autorizados em adubos sob a forma de suspensões à base de boro e cobre, já existentes.
(3)
O Regulamento (CE) n.o 2003/2003 prevê a utilização de agentes complexantes nos adubos de micronutrientes. Todavia, nenhum adubo desse tipo foi designado como «adubo CE», por um lado, porque ainda não foi estabelecida uma lista de agentes complexantes autorizados, no anexo I desse regulamento, por outro, porque não existem designações do tipo de adubos que contêm agentes complexantes. Dado que se encontram agora disponíveis agentes complexantes adequados (sais de ácido lenhossulfónico - em seguida «LS»), deveriam estes ser acrescentados à lista de agentes complexantes autorizados, devendo ser criadas as correspondentes designações do tipo de adubos. As designações existentes de tipos de adubos em solução devem também ser adaptadas de modo a permitir a utilização de agentes complexantes, mas cada solução não deve conter mais do que um agente complexante, para facilitar os controlos oficiais.
(4)
As novas regras para as soluções e suspensões de micronutrientes exigem uma nova rotulagem desses tipos de adubos. No entanto, durante algum tempo, manter-se-ão existências de adubos rotulados segundo as antigas regras. Por conseguinte, convém que os fabricantes disponham de tempo suficiente para preparar novos rótulos e para vender todas as existências atuais.
(5)
O Regulamento (CE) n.o 2003/2003 contém regras para a rotulagem de adubos de mistura de micronutrientes mas não prevê as designações correspondentes dos tipos de adubos no seu anexo I. O Regulamento (UE) n.o 137/2011 introduziu o quadro E.2.4 na secção E.2 do anexo I do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 contendo essas designações correspondentes dos tipos e regras mais claras para as misturas de adubos de micronutrientes. Todavia, o quadro E.2.4 exige algumas informações em matéria de rotulagem que, em determinados casos, não estariam em conformidade com as informações previstas nos artigos 6.o, n.o 6, e 23.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 2003/2003. O quadro E.2.4 deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade. Deve ser concedido um período de transição para permitir que os operadores económicos se adaptem às novas regras e vendam as suas existências de adubos de mistura de micronutrientes.
(6)
O ácido N,N'-di(2-hidroxibenzil)etilenodiamina-N,N'-di(acético) (em seguida «HBED») é um agente quelatante orgânico para micronutrientes. Em particular, o ferro quelatado com HBED é utilizado para corrigir insuficiências de ferro e para colmatar a clorose férrica de uma grande variedade de árvores de fruto. A eliminação da clorose férrica e dos seus sintomas assegura uma folhagem verde, bem como o crescimento e o desenvolvimento corretos dos frutos. A forma do ferro quelatado com HBED foi autorizada na Polónia sem quaisquer danos ambientais. Por conseguinte, o HBED deve ser inserido na lista de agentes orgânicos quelatantes autorizados para micronutrientes do anexo I do Regulamento (CE) n.o 2003/2003. Convém, todavia, prever um período de transição para que o HBED seja autorizado após a publicação da norma EN correspondente.
(7)
Os inibidores da nitrificação dicianodiamida/1,2,4 triazole (em seguida «DCD/TZ») e 1,2,4 triazole/3-metilpirazole (em seguida «TZ/MP») são utilizados em conjugação com adubos contendo nutrientes azotados sob a forma de ureia e/ou sais de amónio. Esses inibidores prolongam a disponibilidade do azoto para as culturas, reduzem a lixiviação de nitratos e as emissões de óxido nitroso para a atmosfera.
(8)
O N-(2-nitrofenil) triamida fosfórico (em seguida «2-NPF») é um inibidor da urease destinado aos adubos azotados contendo ureia para aumentar a disponibilidade de azoto para as plantas, reduzindo simultaneamente as emissões de amoníaco para a atmosfera.
(9)
Desde há muitos anos que os inibidores DCD/TZ, TZ/MP e 2-NPF são utilizados na Alemanha e os inibidores DCD/TZ e TZ/MP na República Checa, onde se revelaram eficazes e inócuos para o ambiente. Por conseguinte, os inibidores DCD/TZ, TZ/MP e 2-NPT devem ser acrescentados à lista de inibidores da nitrificação e da urease autorizados que consta do anexo I do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 para que estejam mais largamente ao dispor dos agricultores em toda a União.
(10)
O Regulamento (CE) n.o 2003/2003 exige o controlo dos «adubos CE» em conformidade com os métodos de amostragem e de análise descritos no seu anexo IV. Todavia, alguns desses métodos não são reconhecidos internacionalmente e deveriam ser substituídos por normas EN recentemente desenvolvidas pelo Comité Europeu de Normalização.
(11)
As normas EN são geralmente validadas através de comparações interlaboratoriais para quantificar a reprodutibilidade e a repetibilidade dos métodos de análise. Convém, assim, distinguir entre normas EN validadas e métodos não validados para identificar essas normas EN que provaram a sua fiabilidade estatística.
(12)
Com o intuito de simplificar a legislação e facilitar a sua futura revisão, é adequado substituir a totalidade do texto relativo aos métodos de análise, que consta do anexo IV do Regulamento (CE) n.o 2003/2003, pelas referências às normas EN publicadas pelo Comité Europeu de Normalização.
(13)
O Regulamento (CE) n.o 2003/2003 deve, pois, ser alterado em conformidade.
(14)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité instituído pelo artigo 32.o do Regulamento (CE) n.o 2003/2003,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Alterações
1. O anexo I do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 é alterado em conformidade com o anexo I do presente regulamento.
2. O anexo IV do Regulamento (CE) n.o 2003/2003 é alterado em conformidade com o anexo II do presente regulamento.
Artigo 2.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Os pontos 1) a), b) i), c) i), c) ii), d) i), e) i), f) i) e 2) do anexo I são aplicáveis a partir de 4 de abril de 2013.
O anexo I, ponto 3), entrada 11, é aplicável a partir de 4 de julho de 2012.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 14 de março de 2012.