ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 27 de Julho de 2011
relativa ao auxílio estatal para o financiamento dos testes de detecção de encefalopatias espongiformes transmissíveis (EET) nos bovinos aplicado pela Bélgica [Auxílio estatal C 44/08 (ex NN 45/04)]
[notificada com o número C(2011) 5457]
(Apenas fazem fé os textos nas línguas francesa e neerlandesa)
(2011/678/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente, o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo (1),
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações nos termos do referido artigo (2),
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
(1)
No seguimento de queixas recebidas em Janeiro e Fevereiro de 2004, a Comissão abriu um inquérito preliminar sobre o auxílio concedido pela Bélgica para cobrir os custos dos testes de detecção de encefalopatias espongiformes transmissíveis em bovinos (a seguir, «testes EEB»).
(2)
No seguimento das referidas queixas, a Comissão enviou em 27 de Janeiro de 2004 uma carta às autoridades belgas solicitando informações sobre a medida em causa. Simultaneamente, foi notificada pelas autoridades belgas, por carta de 23 de Janeiro de 2004, registada em 28 de Janeiro de 2004, com o número N 54/04, uma medida de auxílio ao financiamento dos testes de detecção de encefalopatias espongiformes transmissíveis (EET) nos animais, em conformidade com o artigo 108.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (a seguir, «TFUE»).
(3)
A informação escrita foi facultada pelas autoridades belgas à Comissão por cartas de 6 de Fevereiro de 2004 e 14 de Maio de 2004, registadas, respectivamente, em 11 de Fevereiro de 2004 e 19 de Maio de 2004.
(4)
Por carta de 19 de Julho de 2004, a Comissão informou a Bélgica de que a medida fora transferida para o registo dos auxílios não notificados, com o número NN 45/04, uma vez que se tinha verificado que uma parte dos fundos já tinha sido paga.
(5)
Em 1 de Setembro de 2004 foi realizada uma reunião informal entre as autoridades belgas e os serviços da Comissão.
(6)
Por cartas datadas de 16 de Setembro de 2004 e 22 de Fevereiro de 2007, registadas, respectivamente, em 20 de Setembro de 2004 e 22 de Fevereiro de 2007, as autoridades belgas forneceram informações adicionais.
(7)
Por carta de 26 de Novembro de 2008 a Comissão informou a Bélgica da sua decisão de dar início ao procedimento estabelecido no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE em relação à referida medida. Essa decisão foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia (3). A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre a medida em causa.
(8)
Por carta de 19 de Dezembro de 2008, registada em 26 de Dezembro de 2008, a Bélgica solicitou uma prorrogação do prazo de resposta. Foi-lhe concedida essa prorrogação, por carta de 13 de Janeiro de 2009. A Bélgica apresentou as suas observações, por carta de 25 de Fevereiro de 2009, registada em 6 de Março de 2009.
(9)
A Comissão não recebeu observações de partes interessadas.
(10)
Por carta de 17 de Julho de 2009, a Comissão fez perguntas adicionais à Bélgica, relativas às observações por esta transmitidas. Por carta de 4 de Setembro de 2009, registada em 8 de Setembro de 2009, a Bélgica solicitou uma prorrogação do prazo de resposta. A resposta da Bélgica foi recebida pela Comissão, por carta de 16 de Outubro de 2009, registada em 20 de Outubro de 2009.
(11)
Realizaram-se duas reuniões entre as autoridades belgas e os serviços da Comissão, em 2 de Outubro de 2009 e 30 de Outubro de 2009.
(12)
Na sequência dessas reuniões, a Bélgica enviou informações adicionais em 14 de Dezembro de 2009, registadas em 16 de Dezembro de 2009. No seguimento do inquérito paralelo das autoridades belgas da concorrência relativo aos possíveis acordos entre os laboratórios, a Bélgica apresentou, em 21 de Janeiro de 2010, 29 de Setembro de 2010 e 17 de Janeiro de 2011, pedidos de prorrogação do prazo. Essas prorrogações do prazo foram concedidas pela Comissão.
(13)
A Comissão enviou em 22 de Fevereiro de 2011 um último pedido de informações, ao qual as autoridades belgas responderam por carta de 6 de Abril de 2011. A Comissão concedeu uma prorrogação do prazo adicional, para permitir que a Bélgica respondesse às perguntas, na pendência do resultado do inquérito das autoridades belgas da concorrência.
(14)
As autoridades belgas responderam por carta de 19 de Maio de 2011, registada em 25 de Maio de 2011.
2. DESCRIÇÃO
2.1. Antecedentes (4)
(15)
Em Janeiro de 2004 a Comissão recebeu uma queixa relativa a um projecto de decreto real que teria tido por objectivo a introdução duma taxa parafiscal destinada ao financiamento dos testes EEB.
(16)
No seguimento dessa queixa, os serviços da Comissão pediram esclarecimentos às autoridades belgas. Em resposta a esse pedido de informações, as autoridades belgas indicaram que, desde 1 de Janeiro de 2001, os testes EEB eram obrigatórios para os bovinos com mais de 30 meses de idade e os bovinos com mais de 24 meses de idade sujeitos a abate de emergência (5). As autoridades belgas notificaram ainda um projecto de decreto real relativo ao financiamento dos testes de detecção de EET em animais (a seguir, «Decreto Real EET»). O referido projecto foi registado com o número N 54/04. As autoridades belgas assinalaram que esse novo projecto de decreto real era uma alteração do projecto notificado em 2001 pela Bélgica, aprovado pela Comissão pela Decisão N 21/02, de 13 de Fevereiro de 2002 (6), bem como de outro projecto discutido informalmente com a Comissão em 2003. No entanto, nenhum desses dois projectos tinha sido aplicado; o decreto notificado em 2004 constituía a sua alteração.
(17)
De acordo com as informações prestadas pela Bélgica, o erário público tomou a cargo, desde 1 de Janeiro de 2001 (7), os custos dos testes EEB (ou seja, os custos de amostragem e análise). A partir de 1 de Janeiro de 2002, os custos desses testes foram pré-financiados pelo Bureau d’Intervention et de Restitution belge (Gabinete de Intervenção e de Remuneração belga, a seguir, «BIRB»), na pendência de uma decisão política sobre o regime de financiamento a utilizar.
(18)
Após algumas observações feitas pelos serviços da Comissão a propósito do projecto de decreto real notificado (N 54/04), as autoridades belgas apresentaram, em Maio de 2004, um novo projecto de decreto real, que tentava dar resposta às observações formuladas pela Comissão e previa um regime de remuneração de 10,70 EUR por bovino apresentado para abate a partir de 1 de Janeiro de 2003, que devesse ser sujeito a um teste rápido EEB. As autoridades belgas indicaram que os testes efectuados e pré-financiados em 2002 tinham sido integralmente financiados por auxílios estatais indirectos, isto é, por taxas parafiscais. Além disso, as autoridades belgas indicaram que o montante máximo de 40 EUR por teste tinha sido financiado a partir de 1 de Janeiro de 2003 por taxas parafiscais. As autoridades belgas forneceram quadros pormenorizados que indicam o custo dos testes EEB a partir de 2003 e uma previsão de financiamento desses testes por taxas parafiscais e remunerações. As autoridades belgas indicaram que as datas previstas para a aplicação do regime de financiamento eram 1 de Julho de 2004, no respeitante às remunerações, e 1 de Janeiro de 2005, no respeitante às taxas parafiscais.
(19)
Como o projecto de decreto real notificado indicava que já tinham sido concedidos auxílios e cobradas taxas desde 1 de Janeiro de 2002, a medida foi registada como não notificada, em 19 de Julho de 2004, com o número NN 45/04. A Bélgica retirou a notificação registada com o número N 54/04.
(20)
Decorre das informações apresentadas pela Bélgica em 2004 que a intenção geral era efectuar o pré-financiamento dos testes, devendo esse montante ser ulteriormente reembolsado, de modo a atribuir uma parte do montante das contribuições ao reembolso dos custos dos testes pré-financiados.
(21)
Na sua carta de 16 de Setembro de 2004 as autoridades belgas notificaram um novo projecto de decreto real, em que é mantido o princípio de uma remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes para o futuro. A totalidade do montante indicado nesse novo projecto de decreto real seria utilizada para o financiamento dos testes EEB nos bovinos que fossem abatidos a partir da entrada em vigor do referido projecto. O reembolso dos montantes acima dos 40 EUR autorizados pelas Orientações comunitárias para os auxílios estatais relativos aos testes de detecção de encefalopatias espongiformes transmissíveis, aos animais mortos e aos resíduos de matadouros (8), de 24 de Dezembro de 2002 (a seguir, «Orientações EET») e que tenham sido pré-financiados após 1 de Janeiro de 2003 seria objecto de outro projecto a apresentar à Comissão e que diria respeito ao reembolso dos referidos pré-financiamentos. O referido decreto real foi adoptado em 15 de Outubro de 2004 (9) e entrou em vigor em 1 de Dezembro de 2004.
(22)
De acordo com as informações facultadas pelas autoridades belgas, o montante total dos custos pré-financiados acima do montante máximo de 40 EUR no período decorrente de 1 de Janeiro de 2003 (10) a 30 de Junho de 2004 ascende a 15 237 646 EUR. Segundo as autoridades belgas, a partir de 30 de Junho de 2004, foi respeitado o montante máximo de 40 EUR (11).
(23)
Na mesma carta de 16 de Setembro de 2004, as autoridades belgas apresentaram duas fichas de informação, nos termos do artigo 19.o do Regulamento (CE) n.o 1/2004 da Comissão, de 23 de Dezembro de 2003, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais a favor das pequenas e médias empresas que se dedicam à produção, transformação e comercialização de produtos agrícolas (12).
(24)
Essas duas medidas foram objecto de duas isenções, com os n.os XA 53/04 e XA 54/04. Como indicado nos pontos 19 e seguintes da decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, a medida que foi objecto de isenção, com o número XA 53/04 abrange o pré-financiamento dos testes EEB (13) de intensidade de auxílio máxima de 40 EUR por teste e foi aplicada em 1 de Janeiro de 2003. A base jurídica desta medida é a Lei de 27 de Dezembro de 2002, relativa ao orçamento das despesas para 2003. A medida que foi objecto de isenção, com o número XA/54/04, prevê uma intensidade de auxílio máxima de 33,38 EUR por teste e foi aplicada em 15 de Outubro de 2004. Essa medida de auxílio tem duração indeterminada. A sua base jurídica é a Lei de 27 de Dezembro de 2003, relativa ao orçamento geral de despesas para 2004.
(25)
Na mesma carta de 16 de Setembro de 2004, em resposta a perguntas formuladas pelos serviços da Comissão, as autoridades belgas indicaram que os laboratórios seleccionados para efectuar os testes deviam obedecer a condições muito precisas para a realização das análises em questão.
(26)
Pouco tempo depois das cartas de 14 de Maio de 2004 e de 16 de Setembro de 2004, as autoridades belgas notificaram dois projectos de decretos reais sobre o financiamento das actividades da Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire (Agência Federal para a Segurança da Cadeia Alimentar, a seguir, «AFSCA»). Essas medidas tinham por fim instaurar uma contribuição e uma remuneração que cobrissem as actividades da AFSCA. Foram objecto da Decisão C(2005)4203, de 9 de Novembro de 2005, relativa aos auxílios estatais N 9/05 e N 10/05 (a seguir, «Decisão N 9/05 e N 10/05»), mencionada na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação. Essas medidas foram adoptadas pelo Decreto Real de 10 de Novembro de 2005, que fixa as contribuições previstas no artigo 4.o da Lei de 9 de Dezembro de 2004, relativa ao financiamento da AFSCA (14) e pelo Decreto Real de 10 de Novembro de 2005, relativo às remunerações previstas no artigo 5.o da Lei de 9 de Dezembro de 2004, que estabelece o financiamento da AFSCA (15). Esses dois decretos entraram em vigor em 1 de Janeiro de 2006. O decreto real relativo às contribuições prevê a revogação do Decreto Real de 15 de Outubro de 2004 citado no considerando 21.
(27)
Mais concretamente, o decreto real relativo às remunerações prevê que o matadouro deve pagar uma remuneração de 10,70 EUR por bovino ou solípede sujeito a testes. O decreto real relativo às contribuições prevê, por seu lado, o financiamento de uma parte dos testes EEB, imputado a diferentes sectores. O custo global do teste EEB é de 44,08 EUR, dos quais 12 EUR relativos à amostragem (objecto de um financiamento até ao montante de 10,70 EUR pelo matadouro, em conformidade com o decreto real relativo às remunerações e de 1,30 EUR pela contribuição) e 32,08 EUR financiados pela contribuição; o custo total é pago directamente aos laboratórios nacionais pela AFSCA. Na Decisão N 9/05 e N 10/05 a Comissão concluiu que o financiamento da AFSCA pelas remunerações não constituía um auxílio estatal, que o financiamento dos controlos aleatórios globais pelas contribuições de montante fixo não constituía um auxílio estatal, que o financiamento de uma parte dos custos dos testes EEB pelas contribuições era um auxílio estatal compatível e que o financiamento dos custos de outros testes/controlos relacionados com a produção/comercialização era um auxílio estatal compatível.
(28)
Em Dezembro de 2006 a Comissão enviou novas perguntas à Bélgica relativamente ao processo NN 45/04. Essas perguntas diziam respeito, designadamente, ao reembolso dos montantes pagos a título do pré-financiamento desde 1 de Janeiro de 2003.
(29)
Na sua resposta de 22 de Fevereiro de 2007 as autoridades belgas indicaram que pretendiam efectuar um reembolso global de todas as despesas relacionadas com as análises EEB durante um período de 15 anos. Na prática, o sistema de recuperação solidarizada foi criado por intermédio do novo regime de financiamento da AFSCA. Cada operador paga, desde 1 de Janeiro de 2006, uma quotização à AFSCA; uma parte dessa contribuição destina-se à recuperação dos custos passados relacionados com o pré-financiamento dos testes EEB. Todos os operadores activos que tiveram bovinos no período considerado contribuem igualmente para o regime.
2.2. Teor das queixas apresentadas contra o projecto de Decreto Real EET
(30)
As queixas referentes ao projecto de Decreto Real EET indicam que a contribuição é aplicada a todos os tipos de animais abatidos nos matadouros belgas, sendo igualmente imposta aos produtos importados. Um queixoso afirmou que uma percentagem substancial de animais abatidos nos matadouros belgas seria proveniente de outros Estados-Membros. Segundo os queixosos, a contribuição efectua uma descriminação em relação aos animais importados, uma vez que as suas receitas são utilizadas para recuperar os custos dos testes EEB efectuados aos bovinos belgas.
2.3. Dúvidas expressas pela Comissão no âmbito do início do procedimento formal de investigação
(31)
Antes de mais, importa especificar que a decisão de dar início ao procedimento formal de investigação diz respeito ao auxílio ao financiamento dos testes de detecção de EET em animais na Bélgica desde 1 de Janeiro de 2001, bem como aos mecanismos de financiamento desses auxílios, com excepção dos auxílios aprovados por decisão da Comissão devido à sua compatibilidade com o mercado interno. Em termos concretos, tal significa que os auxílios aprovados pela Decisão N 9/05 e N 10/05 (relativos às contribuições e remunerações que financiam a AFSCA) não serão avaliados do ponto de vista da compatibilidade com as regras em matéria de auxílios estatais aplicáveis no momento da concessão do auxílio. A presente decisão diz, pois, unicamente respeito aos auxílios que financiem os testes EEB no período 2001-2006, bem como ao regime de financiamento, uma vez que os auxílios para os testes EEB durante esse período foram pré-financiados, tendo esse pré-financiamento sido objecto de um reembolso escalonado ao longo de vários anos.
(32)
Por motivos de clareza, é necessário sublinhar a distinção terminológica entre remuneração e contribuição: existem, por um lado, os direitos ou remunerações, que cobrem os custos de um serviço prestado. No caso em apreço ascendem a 10,70 EUR e são cobrados desde 1 de Dezembro de 2004, com base no Decreto Real EET e, posteriormente, com base no Decreto Real relativo às remunerações que financiam a AFSCA. Por outro lado, existem as imposições ou contribuições, fixadas com base no Decreto Real de 10 de Novembro de 2005, são cobradas pela AFSCA, pagas por entidades de exploração situadas no território belga e repartidas por sete sectores (ver considerando 29 da Decisão N 9/05 e N 10/05).
(33)
Na sua decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, a Comissão constatou que a Bélgica financiou e financia medidas de auxílio ao financiamento dos testes EEB por subsídios e de um sistema de taxas parafiscais que consiste tanto em remunerações como em contribuições. Uma parte das receitas das referidas remunerações e contribuições teria sido utilizada para o reembolso do pré-financiamento dos testes.
(34)
A Comissão referiu diversos problemas e indicou não dispor de dados que lhe permitissem proceder à avaliação final das medidas em causa: em primeiro lugar, registavam-se questões relativas à existência de uma vantagem para os destinatários dos serviços. Com efeito, não era claro se as remunerações para os testes EEB cobriam ou não a parte dos custos dos testes que não era coberta por um auxílio estatal compatível. O custo exacto desses testes não era conhecido, como também não era conhecida a origem do financiamento suplementar nos casos em que as remunerações não fossem suficientes para cobrir os custos totais dos testes EEB. Não tinha também sido estabelecido se as condições em que a AFSCA prestava serviços correspondiam aos preços do mercado, nomeadamente pelo facto de as autoridades belgas não terem indicado claramente que a selecção dos laboratórios tinha sido efectuada por um processo aberto e transparente.
(35)
Em segundo lugar, o mecanismo dos direitos niveladores não era claro: em especial, os beneficiários e os financiadores não eram claramente definidos e o mecanismo de reembolso do pré-financiamento dos custos dos testes EEB não era claro. Punham-se questões adicionais no que respeita às condições a que as taxas parafiscais deviam obedecer para poderem ser consideradas conformes com as regras em matéria de auxílios estatais, especialmente no que se refere à exclusão dos produtos importados das taxas parafiscais, no que toca à questão de determinar se os produtos exportados beneficiavam da medida de auxílio financiada pelas taxas e se os encargos influenciavam o preço dos produtos finais, uma vez que esse preço era determinado pela evolução da oferta e da procura no mercado livre.
3. OBSERVAÇÕES APRESENTADAS PELA BÉLGICA
(36)
As observações da Bélgica em resposta às dúvidas enunciadas pela Comissão na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação foram recebidas pela Comissão em 27 de Fevereiro de 2009. Podem resumir-se da seguinte forma:
3.1. Qualificação do financiamento dos testes EEB como auxílio estatal
(37)
A Bélgica contesta liminarmente a qualificação como auxílio estatal do financiamento dos testes EEB efectuada pela Comissão, devido ao carácter obrigatório dos referidos testes. De facto, a Bélgica alega que a obrigação de efectuar os testes EEB é imposta pelo Regulamento (CE) n.o 999/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Maio de 2001, que estabelece regras para a prevenção, o controlo e a erradicação de determinadas encefalopatias espongiformes transmissíveis (16), a fim de proteger a saúde pública. Em apoio da sua tese, cita dois acórdão (17) nos quais o Tribunal de Justiça considerou que os custos dos controlos efectuados para a protecção da saúde pública não podem ser considerados compensação por um serviço e que cabe às autoridades assumirem esses custos. A Bélgica reconhece que os acórdãos em causa dizem respeito à livre circulação das mercadorias e não aos auxílios estatais, mas considera que o mesmo raciocínio pode ser transposto para este último domínio.
(38)
Por outro lado, a Bélgica indica que, como o Regulamento (CE) n.o 999/2001 não impõe que os custos dos controlos sejam suportados pelas empresas, o Estado-Membro pode decidir qual é o regime «normal» de financiamento dos testes EEB. O critério da selectividade próprio aos auxílios estatais deve, portanto, no parecer da Bélgica, ser avaliado com referência a esse regime normal (18). Só se poderia falar de auxílios estatais se determinados sectores ou empresas beneficiassem de um tratamento preferencial por comparação com o regime normal adoptado pela Bélgica. No entender da Bélgica, a Comissão aparentemente considera como norma que os custos sejam suportados pelos agricultores, facto consignado nos textos aplicáveis. Se diferentes regimes de financiamento dos testes EEB são passíveis de criar distorções de concorrência, isso deveria ser resolvido, no parecer da Bélgica, por meio de harmonização das legislações (19) e não constitui, de modo algum, um problema de auxílios estatais. A Bélgica cita também o Acórdão GEMO (20), mas considera que esse elemento não altera a sua posição no caso em apreço. Na sua carta de 16 de Outubro de 2009 a Bélgica repete que não está de acordo com a qualificação como auxílio estatal feita pela Comissão na sua decisão de dar início ao procedimento formal de investigação. No entanto, num intuito de cooperação, a Bélgica posicionou-se na lógica da Comissão para clarificar as questões suscitadas na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação.
3.2. Qualificação da remuneração
(39)
A Bélgica considera que a remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes não deve ser considerada um auxílio estatal.
(40)
Segundo a Bélgica, só se pode falar de auxílio estatal se for concedida vantagem a uma ou a várias empresas. No âmbito de uma remuneração, só pode, por conseguinte, falar-se de vantagem se o benefício for superior ao montante pago. Se uma parte dos testes EEB for financiada pelas autoridades, o benefício final de que usufrui o agricultor corresponde aos custos do teste após dedução da remuneração paga.
(41)
A Bélgica leva este raciocínio mais longe ao argumentar que, no caso de existir recuperação, tal significaria que foi exigido um pagamento global mais elevado por parte do agricultor. De facto, se os custos totais do teste devem ser reembolsados, isso implicaria que, no fim, esses custos são acrescidos ao montante da remuneração já paga.
(42)
A Bélgica salienta que, na jurisprudência do Tribunal, se fala de auxílios estatais apenas na medida em que as receitas provenientes das taxas são utilizadas em benefício de um grupo específico e não beneficiam em igual medida todos os que pagaram uma taxa (21). No caso vertente, a remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes é imposta aos operadores económicos implicados na produção de carne de bovino. Os 10,70 EUR que são utilizados para o teste não constituem qualquer vantagem económica para os mesmos e não podem, portanto, ser considerados como um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o do TFUE.
(43)
Segundo a Bélgica, a Comissão apresentou argumentos semelhantes na sua Decisão N 9/05 e N 10/05. A Bélgica indica que, na referida decisão, a remuneração de 10,70 EUR não foi qualificada como auxílio estatal (ver considerando 98 da decisão). Foi seguido um raciocínio semelhante na Decisão N 21/02, em que uma parte dos custos dos testes EEB, parcialmente financiados pelas taxas do sector, não foi considerada auxílio estatal.
(44)
Na sua carta de 16 de Outubro de 2009, as autoridades belgas assinalaram que a remuneração era imputada ao agricultor e dizia respeito a uma parte dos custos económicos dos testes EEB. Tendo a Comissão perguntado se o montante da remuneração correspondia às despesas reais dos serviços prestados pelos laboratórios, a Bélgica respondeu que a remuneração dizia respeito apenas a uma parte dos custos dos testes EEB, como indicado na Decisão N 9/05 e N 10/05. O raciocínio desenvolvido pela Comissão na mesma decisão (considerandos 61 a 66), que afirmava a equivalência entre os custos dos serviços fornecidos e o montante das remunerações, dizia respeito a outros serviços não relacionados com os testes EEB. A Bélgica sublinha que, relativamente aos testes EEB, a Decisão N 9/05 e N 10/05 tinha concluído que o serviço constituído pelos testes EEB era, de facto, um auxílio estatal, mas que o montante da remuneração (isto é, 10,70 EUR) não constituía um auxílio e devia ser deduzido dos custos dos testes.
3.3. Inexistência de sobrecompensação e conformidade dos preços dos testes com os preços do mercado
(45)
A Bélgica faz referência ao ponto 132 das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no sector agrícola e florestal no período 2007-2013 (22) (a seguir, «as Orientações para a agricultura 2007-2013»), em que é indicado que 40 EUR por teste «constitui actualmente o melhor preço disponível na Comunidade». Desde Julho de 2005 os preços propostos pela AFSCA situam-se à volta de 40 EUR. Isso indica, no parecer das autoridades belgas, que os preços praticados na Bélgica estão em conformidade com os preços do mercado. Na sua Decisão N 9/05 e N 10/05 a Comissão reconheceu que os laboratórios eram seleccionados mediante concursos públicos, transparentes e não discriminatórios e que não se pode considerar que os prestadores de serviços (ou seja, os laboratórios) beneficiam de auxílios estatais. A situação não sofreu alterações desde então. Por outro lado, as autoridades belgas no domínio da concorrência efectuam actualmente um inquérito sobre acordos em matéria de preços entre os laboratórios, no âmbito dos testes EEB. Isso mostra claramente, segundo as autoridades belgas, que não pretendem, de modo algum, pagar um preço suplementar aos laboratórios. Na sua carta de 16 de Outubro de 2009 as autoridades belgas indicaram que se procederia a uma investigação sobre um possível acordo em matéria de preços entre os laboratórios e que esse inquérito deveria, em princípio, estar concluído no decurso do primeiro trimestre de 2010.
3.4. Imposição sobre as exportações e as importações
(46)
As autoridades belgas indicam que as contribuições e remunerações nunca foram aplicadas à importação e à exportação. Apenas as empresas estabelecidas na Bélgica devem pagar uma contribuição e apenas os bovinos com mais de 30 meses de idade abatidos na Bélgica ficam sujeitos ao pagamento de uma remuneração de 10,70 EUR.
(47)
A Bélgica salienta que a Comissão examinou já essas medidas no âmbito da Decisão N 9/05 e N 10/05 e concluiu que as contribuições não eram discriminatórias relativamente aos produtos importados ou exportados e não eram contrárias às disposições do Tratado.
3.5. Inexistência de um mecanismo pelo qual os matadouros façam repercutir a remuneração nos produtores ou noutros operadores do mercado
(48)
As autoridades belgas indicam que os matadouros repercutem os custos das remunerações nos seus clientes, como qualquer empresa normal faz repercutir nos seus clientes as despesas incorridas. Os mecanismos normais do mercado encarregam-se, portanto, de efectuar essa repercussão. Além disso, constitui uma prática normal incluir os custos da remuneração como rubrica separada nas facturas apresentadas aos produtores. A este respeito, a Bélgica cita os considerandos 93 e 95 da Decisão N 9/05 e N 10/05, que considera preenchidos os critérios previstos no ponto 25 das Orientações EET.
3.6. Qualificação dos beneficiários como sendo pequenas e médias empresas (a seguir, «PME»)
(49)
A Bélgica indica que todos os agricultores da Bélgica constituem PME, com base nas seguintes condições: empregam menos de 250 pessoas, o seu volume de negócios anual não excede 40 milhões de EUR, ou o balanço total anual não excede 27 milhões de EUR, e a empresa não é controlada em percentagem igual ou superior a 25 % por outra, ou outras empresas que não sejam PME.
3.7. Observações sobre a compatibilidade dos auxílios nos três períodos identificados na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação (2001 a 2003; 2003 a 2007; após 2007)
(50)
O período de 1 de Janeiro de 2001 a 1 de Janeiro de 2003 não suscita observações especiais por parte da Bélgica, dado que, no considerando 80 da decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, a própria Comissão considera existir uma compatibilidade provável. Indica, porém, que os auxílios não foram superiores a 100 % das despesas incorridas, estando disposta a fornecer mais informações a esse respeito, caso necessário.
(51)
A Bélgica insiste, contudo, no facto de essas informações serem fornecidas a título meramente subsidiário, dado que, de acordo com o seu ponto de vista inicial, no caso vertente não se está em presença de um auxílio estatal, já que compete à Bélgica escolher o modo de financiamento dos testes EEB.
(52)
A Bélgica indica que não foi pago qualquer auxílio superior a 100 % dos custos dos testes no período de 1 de Janeiro de 2003 a 1 de Janeiro de 2007. Remete para a Decisão N 9/05 e N 10/05, que tinha já examinado essa questão.
(53)
No que respeita ao período com início em 1 de Janeiro de 2007, a Bélgica nunca concedeu auxílios superiores a 40 EUR, uma vez que os custos dos testes eram inferiores a 40 EUR.
(54)
Em anexo às suas observações, a Bélgica transmite uma cronologia pormenorizada das medidas tomadas no âmbito do financiamento de testes EEB. Dado que essas informações constam, em grande parte, da parte descritiva da presente decisão, a cronologia não foi incluída na íntegra na presente secção. Alguns elementos são, no entanto, referidos também infra.
(55)
A cronologia do financiamento dos testes EEB apresenta-se da seguinte forma:
-
1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2001: financiamento integral dos testes pelo erário público,
-
1 de Janeiro de 2002 a 30 de Junho de 2004: pré-financiamento dos testes pelo BIRB. O montante total do pré-financiamento pelo BIRB é de 67 156 527,65 EUR,
-
1 de Julho de 2004 a 30 de Novembro de 2004: pré-financiamento pela AFSCA,
-
1 de Dezembro de 2004 a 31 de Dezembro de 2005: remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes, nos termos do Decreto Real de 15 de Outubro de 2004, complementado por um financiamento pela AFSCA a partir das suas reservas e do adiantamento recuperável posto à sua disposição pelo erário público,
-
a partir de 1 de Janeiro de 2006: financiamento mediante uma remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes e por contribuições cobradas em sete sectores diferentes. (23) Essas contribuições servem igualmente para reembolsar os custos dos testes EEB pré-financiados desde 1 de Janeiro de 2002. A remuneração foi seguidamente indexada em 11,07 EUR a partir de 1 de Janeiro de 2008.
(56)
Os preços dos testes EEB são os seguintes:
(em EUR)
Período
Custos totais dos testes (24)
Montante da remuneração
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Respostas às perguntas suplementares feitas pela Comissão
(57)
Na sua carta de 16 de Outubro de 2009 a Bélgica apresentou diversas clarificações em resposta às perguntas formuladas pela Comissão em 24 de Julho de 2009, no seguimento das observações apresentadas pela Bélgica. Em primeiro lugar, reafirmou a sua posição segundo a qual um Estado-Membro não é obrigado a imputar os custos dos testes EEB aos operadores económicos. Tratando-se de custos relativos à protecção da saúde pública, os custos dos controlos impostos pelas autoridades públicas não podem ser considerados contrapartidas por uma prestação de serviços e impostos aos operadores económicos. No entanto, em benefício da cooperação, a Bélgica optou por responder às perguntas da Comissão, posicionando-se na lógica expressa na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação.
(58)
No que respeita à parte do financiamento comunitário, a Bélgica confirmou que o mesmo tinha sido efectivamente incluído nos dados numéricos previamente apresentados.
(59)
Seguidamente, a Bélgica indicou que, no que respeita ao financiamento no período de 30 de Junho de 2004 a 31 de Dezembro de 2005, o mesmo foi efectuado pela AFSCA com base nas fontes de financiamento de que dispunha e que tinha recebido das entidades precedentes de que procedia. Não havia taxas parafiscais no período em questão.
(60)
A Comissão tinha formulado perguntas sobre a articulação do montante de 15 237 646 EUR com o de 67 156 527,65 EUR referido nas observações da Bélgica (ver considerando 55). A Bélgica respondeu que o montante de 15 237 646 EUR fazia parte, na sua íntegra, dos 67 156 527,65 EUR. Por outro lado, as autoridades belgas indicaram que pretendiam efectuar cálculos para verificar a exactidão do referido montante.
(61)
No que diz respeito às remunerações, a Bélgica indicou que estas estavam a cargo do agricultor, não podendo assim constituir um auxílio estatal. A Bélgica remete para a Decisão N 9/05 e N 10/05, em que se indicava que apenas 33,38 EUR dos 44,08 EUR do preço total constituíam auxílio estatal. Os referidos 10,70 EUR não constituíam auxílio e foram, por conseguinte, retirados do preço do teste quando da avaliação da conformidade com a intensidade máxima de 40 EUR por teste.
(62)
Para todos os efeitos, a Bélgica indicou que a única diferença em relação ao sistema aprovado pela Comissão na Decisão N 9/05 e N 10/05 era a indexação do montante da remuneração, que passou de 10,70 EUR para 11,07 EUR.
(63)
Na sua carta de 1 de Dezembro de 2009, a Bélgica efectuou correcções dos valores apresentados anteriormente, no respeitante ao número de testes efectuados. Indicou que os referidos valores substituíam os anteriormente apresentados, nas cartas anteriores e posteriores à decisão de dar início ao procedimento formal de investigação.
(64)
Essas alterações baseiam-se no facto de o número de amostras anteriormente tidas em conta ser incorrecto. Com efeito, os primeiros cálculos tinham-se baseado num número teórico de 3 amostras por hora, quando, na realidade, tinham sido recolhidas in loco 12 amostras por hora. Esse aumento do número de testes por hora teve por consequência um custo inferior para cada colheita de amostras e também consequências para os custos totais por teste, pelo facto de o custo dos testes ser constituído em parte pelo custo horário, que sofre uma redução devido ao número mais elevado de amostras que são recolhidas por hora. Além disso, o número total de animais abatidos nos anos de 2003 e 2004 foi revisto para valores inferiores aos que tinham sido indicados anteriormente. Os valores mencionados na carta da Bélgica de 1 de Dezembro de 2009 são os valores comunicados à Comissão relativos aos bovinos abatidos para consumo humano, no que respeita aos exercícios de 2003 e 2004.
(em EUR)
2003
Custos laboratoriais
Tarifa horária veterinária
Custos de recolha de amostras
Custos do kit para os testes
Custos totais
Intervenção
EUR/teste
Janeiro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Fevereiro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Março
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Abril
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Maio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Junho
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Julho
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Agosto
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Setembro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Outubro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Novembro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Dezembro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(em EUR)
2004
Custos laboratoriais
Tarifa horária veterinária
Custos de recolha de amostras
Custos do kit para os testes
Custos totais
Intervenção
EUR/teste
1-15 de Janeiro
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 de Janeiro
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Fevereiro
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Março
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Abril
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Maio
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Junho
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Julho
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Agosto
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Setembro
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Outubro
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Novembro
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Dezembro
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Atendendo ao quadro que consta do considerando 64, a Bélgica conclui que, a partir de 1 de Julho de 2004, os custos totais dos testes EEB são inferiores a 40 EUR.
(66)
Com base nesse elemento, as autoridades belgas apresentaram também uma rectificação ao quadro fornecido antes do início do procedimento formal de investigação, que consta do considerando 25 da decisão de dar início ao procedimento. Os últimos dados fornecidos referem-se a valores reais e não a estimativas, como anteriormente. De acordo com essas informações, o montante total do pré-financiamento ascende, não a 15 237 789,90 EUR, como anteriormente estimado, mas sim a 6 619 810,74 EUR.
Período
Preço do teste (EUR)
Número de testes
Total (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Auxílios estatais indirectos
40,00
373 550
14 942 015,90
Custo do teste 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Total
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Auxílios estatais indirectos
40,00
160 551
6 422 043,10
Direitos
22,02
160 551
860 286,19
Total
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Orçamento total pré-financiado acima do montante máximo de 40 EUR
6 619 810,74
(67)
A Bélgica indica igualmente que, se o inquérito das autoridades belgas no domínio da concorrência revelasse que os preços dos testes de detecção de EEB realizados pelos laboratórios tinham aumentado devido a um eventual acordo ilegal entre os laboratórios, se comprometia a recuperar o excedente do preço pago, se necessário dando início a procedimentos judiciais nos tribunais competentes.
(68)
Na sua carta de 6 de Abril de 2011, as autoridades belgas reafirmaram que a remuneração de 10,70 EUR dizia unicamente respeito ao pagamento do teste EEB pelo beneficiário que efectivamente dele beneficia nesse momento e não serve para o reembolso do pré-financiamento dos testes EEB anteriores.
(69)
Nessa mesma carta de 6 de Abril de 2011, as autoridades belgas indicaram que o montante total pré-financiado pelo BIRB era de 67 156 527,65 EUR. A AFSCA reembolsou inicialmente essa soma, da forma seguinte:
Reembolsado pela AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Não houve reembolso (tinha sido solicitado e obtido um prolongamento mediante o pagamento dos juros).
2008
194 901 EUR (juros no reembolso diferido)
A partir de 2008
Não houve mais reembolsos ao BIRB - loi-programme (Lei-programa) de 22.12.2008.
A reembolsar
58 202 323 EUR
(70)
A Bélgica indicou que o Governo tinha decido suspender o pagamento do pré-financiamento ao BIRB e que, por conseguinte, os montantes recuperados seriam indicados no saldo positivo da AFSCA. Esse saldo deve ser considerado como o reembolso dos testes EEB.
(71)
No que diz respeito ao pagamento efectuado pelo produtor, o custo dos testes EEB, a Bélgica confirmou não existir um sistema específico que obrigue os matadouros a cobrar ao produtor o montante da remuneração relativa ao teste EEB, mas que isso era feito de forma espontânea. A Bélgica forneceu diversos exemplos de facturas, das quais se depreende claramente que a facturação do montante da remuneração é efectuada como uma rubrica separada nas facturas. Trata-se da factura de compra do matadouro ao produtor, em que o montante da remuneração é deduzido do montante total a pagar pelo matadouro ao produtor para a compra do animal. A Bélgica indica que se trata de uma prova de que o produtor é o devedor final do pagamento do teste EEB à AFSCA.
(72)
Na sua última carta de 25 de Maio de 2001, as autoridades belgas indicaram que os montantes de auxílio susceptíveis de ser objecto de uma aplicação cumulada de um auxílio de minimis, em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 1860/2004 da Comissão, de 6 de Outubro de 2004, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis nos sectores da agricultura e das pescas (25) e dos 40 EUR de auxílio compatível por teste, em relação ao período no qual o regulamento era aplicável.
4. OBSERVAÇÕES APRESENTADAS POR TERCEIROS
(73)
No âmbito do procedimento em apreço, a Comissão não recebeu observações de terceiros interessados.
5. APRECIAÇÃO
5.1. Avaliação da existência de um auxílio
(74)
A título preliminar, nas suas observações sobre a decisão da Comissão de dar início ao procedimento formal de investigação, a Bélgica indicou considerar que os custos dos testes EEB eram financiados pelos Estados-Membros, em virtude do seu carácter obrigatório, e que nenhuma regulamentação comunitária exigia que os custos relativos aos controlos fossem suportados pelas empresas. As Orientações para a agricultura 2007-2013 e a prática da Comissão indicam, contudo, claramente que os diferentes níveis de custos dos testes podem causar distorções da concorrência e que, na sua maioria, os Estados concedem auxílios para cobrir o preço desses testes, daí provindo a necessidade de regulamentar a respectiva intensidade, para limitar as distorções da concorrência causadas por esses auxílios. Em especial, as Orientações EET indicam claramente que os auxílios concedidos pelos Estados comportam riscos de distorção da concorrência. No ponto 24 das Orientações EET, por exemplo, refere-se que «a partir de 1 de Janeiro de 2003, no que diz respeito à obrigatoriedade de testar, para detecção de EEB, os bovinos abatidos para consumo humano, o auxílio público total directo e indirecto, incluindo os pagamentos comunitários, não pode exceder 40 euros por teste. A obrigatoriedade dos testes pode basear-se na legislação comunitária ou na legislação nacional». Estas orientações foram apresentadas aos Estados-Membros, que foram convidados a adoptar medidas adequadas e a tornar os seus sistemas conformes com as referidas orientações. Do mesmo modo, no que respeita às Orientações para a agricultura 2007-2013, a qualificação de auxílio estatal no que diz respeito aos testes EEB consta dos pontos 132, alínea f) e seguintes. Além disso, é importante sublinhar que a Decisão N 9/05 e N 10/05, em que uma parte do financiamento dos testes EEB era qualificada como auxílio, não foi objecto de recurso por parte das autoridades belgas, o que significa implicitamente que as autoridades belgas aceitaram a referida qualificação como auxílios estatais dos auxílios para o financiamento dos testes EEB.
(75)
Pode deduzir-se destes elementos que o facto de a Bélgica pôr em causa a qualificação do auxílio ao financiamento dos custos dos testes EEB como sendo auxílios estatais, devido ao carácter obrigatório dos referidos testes não tem qualquer fundamento, atendendo aos textos aplicáveis e aplicados desde há muitos anos.
(76)
Por conseguinte, a Comissão examina as medidas em questão ao abrigo do artigo 107.o do TFUE. O artigo 107.o, n.o 1, do TFUE prevê que, salvo disposição em contrário do Tratado, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(77)
Para que uma medida seja abrangida pelo âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, as quatro condições seguintes devem estar, cumulativamente, preenchidas: 1) A medida deve ser financiada pelo Estado, ou por intermédio de recursos estatais e ser imputável ao Estado; 2) Deve dizer respeito, de forma selectiva, a determinadas empresas ou sectores de produção; 3) Deve comportar um benefício económico para as empresas beneficiárias; 4) Deve afectar as trocas comerciais na União Europeia e falsear ou ameaçar falsear a concorrência.
(78)
Nos considerandos que se seguem, estes quatro critérios serão aplicados às medidas passíveis de constituírem auxílios estatais.
(79)
Como indicado no considerando 55, foram utilizados diversos sistemas de financiamento para financiar os custos dos testes EEB. No âmbito da análise do critério da presença de recursos estatais, a presente decisão estabelece uma distinção entre os diferentes métodos de financiamento dos testes EEB.
5.1.1. Presença de recursos estatais
5.1.1.1. De 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2001
(80)
No período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2001, o custo dos testes EEB foi financiado na sua totalidade pelo erário público. Não subsiste qualquer dúvida de que se trata, neste caso, de um financiamento por recursos estatais.
5.1.1.2. De 1 de Janeiro de 2002 a 30 de Junho de 2004
(81)
No período subsequente, isto é, de 1 de Janeiro de 2002 a 30 de Junho de 2004, os testes foram pré-financiados pelo BIRB, na pendência de uma solução estrutural para o financiamento. O BIRB é um estabelecimento público federal dotado de personalidade jurídica, resultante da transformação do antigo Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (Organismo Belga da Economia e da Agricultura) (OBEA) e da divisão «Agricultura» do antigo Office Central des Contingents et Licences (Serviço Central dos Contingentes e Licenças) (OCCL). Trata-se de um organismo para-estatal de categoria B, colocado sob a tutela do Ministro da Agricultura e das Classes Médias. É um organismo pagador aprovado no âmbito da política agrícola comum e financiado pelo FEOGA (26). Pode, além disso, ser encarregado de missões decorrentes da política agrícola do governo federal e dos governos regionais. A fim de poder garantir o equilíbrio do seu orçamento administrativo, o BIRB dispõe de uma dotação governamental inscrita no orçamento da sua autoridade de tutela (Service public fédéral Économie - Serviço público federal Economia) e de determinadas receitas próprias (receitas de diversas remunerações e investimentos limitados). Tendo em conta o que precede, considera-se que o financiamento através do BIRB constitui um financiamento proveniente de recursos estatais.
5.1.1.3. De 1 de Julho de 2004 a 30 de Novembro de 2004
(82)
De 1 de Julho de 2004 a 30 de Novembro de 2004 os testes foram pré-financiados pela AFSCA. A legislação em vigor na época (ou seja, principalmente a Lei de 4 de Fevereiro de 2000, relativa à criação da AFSCA (27)) indicava que a AFSCA era financiada, nomeadamente, por receitas diversas, tais como direitos, taxas e remunerações, os produtos de multas administrativas, as receitas ocasionais, donativos e legados (28). A AFSCA é um organismo público dotado de personalidade jurídica, classificado na categoria A, prevista pela Lei de 16 de Março de 1954, relativa ao controlo de determinados organismos de interesse público (29). Conclui-se assim que os financiamentos concedidos pela AFSCA são recursos estatais e que a sua afectação é decidida pelas autoridades públicas e sujeita à autoridade hierárquica do Ministro competente em matéria de saúde pública.
5.1.1.4. De 1 de Dezembro de 2004 a 31 de Dezembro de 2005
(83)
No que se refere ao período de 1 de Dezembro de 2004 (data da entrada em vigor do Decreto Real de 15 de Outubro de 2004) a 31 de Dezembro de 2005 (data de entrada em vigor dos Decretos Reais de 10 de Novembro de 2005) os testes EEB foram financiados por uma remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a teste, a que se adicionou um financiamento pela AFSCA, a partir das suas reservas e o adiantamento reembolsável posto à disposição pelo erário público.
(84)
O financiamento parcial efectuado pela AFSCA em proveniência dos seus fundos próprios constitui um recurso estatal (ver considerando 82).
(85)
Quanto à questão de determinar se as remunerações são ou não recursos estatais, podem constituir recursos estatais, se se verificar que as remunerações não cobrem a totalidade dos custos reais das prestações que se destinam a remunerar. Com efeito, se não existir equilíbrio entre o custo do serviço prestado e a remuneração, o excedente constitui um recurso estatal de que o organismo estatal a que é paga a remuneração pode dispor. Por este motivo, é importante verificar se as remunerações pagas à AFSCA para os testes EEB representam pagamentos por serviços efectivamente prestados pela AFSCA às empresas e se se basearam ou não nos preços do mercado (ver considerando 54 da decisão de dar início ao procedimento formal de investigação). Esta questão é abordada infra, na análise da definição de vantagem.
5.1.1.5. A partir de 1 de Janeiro de 2006
(86)
No que respeita ao período seguinte à entrada em vigor dos Decretos Reais de 10 de Novembro de 2005, ou seja, o período com início em 1 de Janeiro de 2006, importa verificar se as remunerações e contribuições previstas pelos referidos decretos constituem recursos estatais. Esta questão foi já examinada no âmbito da Decisão N 9/05 e N 10/05. Foi indicado no considerando 44, de modo geral, que as contribuições constituíam recursos estatais e que as remunerações eram susceptíveis de constituir recursos estatais se se concluísse que essas remunerações não abrangiam a totalidade dos custos reais das prestações que tinham por fim remunerar. No caso dos testes EEB, o financiamento era feito em parte por remunerações e em parte por contribuições. A Decisão N 9/05 e N 10/05 tinha concluído que o financiamento de uma parte dos custos dos testes EEB por meio das remunerações não constituía um auxílio estatal e que o financiamento por meio das contribuições era um auxílio estatal compatível. Como indicado na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação no considerando 34, os auxílios aprovados por decisão da Comissão não são objecto da presente decisão e não serão, por esse facto, aqui reanalisados.
(87)
Contudo, perante as informações fornecidas pela Bélgica após a decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, verificou-se que as receitas das contribuições, foram em parte utilizadas, em 2005 e 2006, para o reembolso do pré-financiamento dos testes EEB que excediam 40 EUR, no período de 1 de Janeiro de 2003 a 31 de Dezembro de 2004. Esse elemento não fora, contudo, mencionado na Decisão N 9/05 e N 10/05. Uma parte das contribuições servia, por conseguinte, para o financiamento dos testes EEB realizados no período de 1 de Janeiro de 2003 a 31 de Dezembro de 2004, a fim de recuperar, de forma não individualizada, junto dos agricultores, os custos pré-financiados dos testes obrigatórios EEB acima do montante máximo de 40 EUR.
(88)
A atribuição de uma parte das receitas dessas contribuições ao reembolso do pré-financiamento dos testes não altera de modo algum a qualificação de recursos estatais, tal como estabelecida na Decisão N 9/05 e N 10/05.
5.1.2. Vantagem selectiva para uma empresa
(89)
Para a análise da existência de uma vantagem importa distinguir entre, por um lado, as medidas financiadas por recursos estatais, incluindo as contribuições e, por outro, as medidas financiadas pelas remunerações.
(90)
No que se refere às medidas financiadas por recursos estatais, incluindo as contribuições, a Comissão foi sempre do parecer (30) de que, se o Estado financia os custos dos controlos obrigatórios relativos à produção ou à comercialização dos produtos, isso deve ser considerado uma vantagem selectiva para as empresas (31). Na prática, o Estado reduziu os encargos que são normalmente incluídos no orçamento de uma empresa. Pode deduzir-se do que precede que os agricultores, os matadouros e as outras entidades que procedem à transformação, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos à obrigação dos testes EEB, por força da legislação aplicável no período em causa, efectuam uma actividade económica. tendo beneficiado de auxílios estatais para o financiamento dos testes EEB pelo Estado, desde 1 de Janeiro de 2001.
(91)
Os argumentos apresentados pela Bélgica (ver considerandos 37 e seguintes), de acordo com os quais o financiamento dos testes EEB é imposto para efeitos de protecção da saúde pública, cabendo ao Estado-Membro decidir qual o regime normal de financiamento dos testes EEB, não podem ser aceites, pelas razões citadas no considerando 74. No contexto mais específico da avaliação da selectividade, a Bélgica apresentou o argumento de que só se poderia falar de selectividade se determinados sectores ou empresas beneficiassem de um tratamento preferencial relativamente ao regime normal. A existência de diferenças entre os diversos Estados-Membros, no que se refere ao financiamento dos testes EEB, que possam levar a distorções da concorrência não é, segundo a Bélgica, uma questão de auxílios estatais, mas sim de harmonização das legislações.
(92)
Este argumento não pode, no entanto, ser aceite. Como indicado na Decisão N 9/2005 e N 10/05, o critério de selectividade está preenchido quando a vantagem é exclusiva de algumas empresas, ou de um sector de actividade. No presente caso, no plano nacional, o financiamento dos testes EEB pelo Estado só beneficia um sector determinado (criação de animais sujeitos a testes EEB. No plano comunitário, o financiamento pelo Estado, ou por recursos estatais, dos testes EEB a favor das empresas belgas, confere a essas empresas uma vantagem relativamente aos seus concorrentes estrangeiros, para os quais o financiamento dos testes obrigatórios EEB não é tomado a cargo pelo Estado, nem efectuado por recursos estatais. O preâmbulo às Orientações EET (pontos 8 e 9) indicava claramente que a harmonização em curso, que exige que o sector suporte os custos, é lenta, motivo pelo qual a Comissão tinha decidido clarificar e alterar a sua política de auxílios estatais no que respeita aos custos dos testes EEB. O ponto 24 das Orientações EET indica, por seu turno, que a obrigatoriedade dos testes pode basear-se na legislação comunitária ou na legislação nacional. O ponto em questão indica claramente não existir harmonização comunitária no que respeita à obrigação de efectuar testes, o que implica que um auxílio selectivo que desse vantagem às empresas de um Estado-Membro poderia também produzir-se, por esse motivo. Em suma, as medidas financiadas por recursos estatais, tais como as contribuições, concedem uma vantagem selectiva aos agricultores, matadouros e outras entidades que procedem à transformação, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos a testes obrigatórios EEB por força da legislação aplicável, dado que reduzem os custos suportados pelos beneficiários em causa. Essas vantagens não são concedidas por pagamentos directos, mas sim mediante a tomada a cargo dos custos dos testes EEB pelas autoridades públicas, que pagam directamente esses custos aos laboratórios que os efectuam a pedido dos matadouros e cobram os referidos custos à AFSCA.
(93)
No que se refere às medidas de auxílio financiadas por remunerações, é importante verificar se foi concedida uma vantagem por meio dessas remunerações. Como indicado na decisão de dar início ao procedimento de investigação formal (considerandos 61 e 62), só se considera que existe vantagem se as referidas remunerações forem inferiores aos custos reais dos serviços efectivamente prestados pela AFSCA aos operadores económicos. É importante verificar também se as taxas representam pagamentos por serviços efectivamente prestados pela AFSCA às empresas. Mais concretamente, põe-se a questão de determinar se foi concedida uma vantagem aos matadouros e aos produtores que pagaram a remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a testes no período de 1 de Dezembro de 2004 a 31 de Dezembro de 2005 e se os mesmos beneficiaram efectivamente dos serviços fornecidos pela AFSCA.
(94)
Na sua resposta à decisão de dar início a um procedimento formal de investigação, as autoridades belgas afirmaram que a remuneração de 10,70 EUR por bovino sujeito a teste era a única fonte de financiamento da AFSCA para cobrir os custos dos testes EEB, além das reservas da AFSCA e dos adiantamentos recuperáveis do erário público. O pagamento da remuneração é efectuado pelos matadouros. As autoridades belgas indicaram não existir qualquer obrigação legal de que os matadouros cobrassem o montante da remuneração aos seus clientes, mas que a prática dos matadouros consiste em cobrarem o custo da remuneração separadamente aos produtores. Isso foi provado pela Bélgica por meio de facturas apresentadas a título de exemplo, nas quais se verifica claramente que os matadouros cobram o montante da remuneração separadamente aos produtores. A Bélgica considera não haver necessidade de regulamentar formalmente a forma por que os matadouros entregam aos produtores ou a outros beneficiários potenciais dos serviços a remuneração que pagam, uma vez que esse custo é cobrado aos produtores de forma semelhante à de outros custos incorridos quando do abate e que são facturados aos produtores.
(95)
Por conseguinte, pode deduzir-se do que precede que a dúvida suscitada quando do início do procedimento formal de investigação no considerando 44 (que indicava que a taxa para os matadouros era muito superior à aplicada a outros beneficiários do serviço) foi dissipada pelas informações transmitidas pela Bélgica quanto à cobrança do montante dessa remuneração aos produtores.
(96)
Quanto à questão de determinar se os preços dos testes de detecção de EEB são ou não os preços do mercado, a Bélgica indicou à Comissão, em primeiro lugar, que desde Julho de 2005 os preços propostos pela AFSCA se situam abaixo de 40 EUR, ao passo que as Orientações para a agricultura 2007-2013 indicam 40 EUR como o preço mais elevado disponível, nesse momento, na Comunidade. Isto constitui uma indicação de que os preços estão em conformidade com os preços praticados noutros pontos da Europa no período em questão. Em segundo lugar, a Bélgica respondeu à decisão de dar início ao procedimento formal de investigação dizendo que a situação é idêntica à analisada na Decisão N 9/05 e N 10/05, cujas conclusões referem que a designação dos prestadores de serviços era efectuada de acordo com procedimentos abertos e não discriminatórios (ver considerando 82 da Decisão N 9/05 e N 10/05). Em terceiro lugar a Comissão regista o compromisso expresso pela Bélgica de tomar todas as medidas jurídicas disponíveis para recuperar o que tinha sido pago em excesso relativamente aos preços dos testes, no caso de os inquéritos da autoridade da concorrência belga concluírem que existiu acordo ilegal entre os laboratórios, que tivesse tido por efeito aumentar os preços dos testes. Com base nestas considerações, a Comissão conclui que as remunerações não podem ser consideradas recursos estatais, na medida em que as remunerações pagas à AFSCA para os testes EEB representam pagamentos por serviços da AFSCA efectivamente prestados às empresas e se basearam nos preços do mercado.
(97)
Pode concluir-se, em conformidade com o disposto na Decisão N 9/05 e N 10/05, que não foi atribuída qualquer vantagem nem aos matadouros nem aos produtores por meio da remuneração, devido ao facto de esta se referir a um pagamento por um serviço de que beneficiou o devedor da remuneração e de o preço do teste se basear no preço do mercado. Conclui-se assim também pela inexistência de financiamento por recursos estatais, na medida em que o preço do teste é conforme com o preço do mercado.
5.1.3. Distorção da concorrência e efeitos sobre as trocas comerciais na União
(98)
No que respeita às demais condições que governam a aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, a medida pode ter efeitos na posição da Bélgica neste sector (32). Como as empresas belgas estão activas num mercado internacional altamente concorrencial, a medida falseia ou ameaça falsear a concorrência (33) e afecta as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
5.1.4. Conclusões sobre o carácter de auxílio na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE
(99)
Tendo em conta o que precede, a Comissão considera que o financiamento dos testes EEB por meio das contribuições e de outros recursos estatais, tal como indicado supra, constitui uma vantagem financiada por recursos estatais. Essa vantagem falseia ou ameaça falsear a concorrência, favorecendo certas empresas e certas produções, dado que é passível de afectar o comércio entre Estados-Membros. A vantagem é concedida aos agricultores, matadouros e outras entidades que procedem à transformação, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos a exames EEB por força da legislação aplicável. Por conseguinte, a Comissão conclui que as medidas em questão se inserem no âmbito do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE. Em contrapartida, a parte dos testes EEB financiados por remunerações não constituem auxílios, uma vez que os devedores da remuneração beneficiam de serviços prestados ao preço do mercado.
5.2. Ilegalidade do auxílio
(100)
Desde 1 de Janeiro de 2001 as autoridades belgas não notificaram à Comissão, nos termos do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE, as medidas de auxílio constituídas pelo financiamento dos testes EEB. Os auxílios abrangidos pelo âmbito de aplicação do Regulamento (CE) n.o 1/2004 estão isentos da obrigação de notificação, desde que sejam efectuadas em conformidade com as condições estabelecidas no mesmo regulamento. São, assim, ilegais, em caso de incumprimento das referidas condições.
5.3. Financiamento dos auxílios
(101)
Sendo os auxílios estatais em causa parcialmente financiados por uma taxa parafiscal, ou seja, a contribuição, a Comissão deve analisar as acções financiadas pelos auxílios, bem como o financiamento destes. Com efeito, uma eventual incompatibilidade do financiamento de um auxílio estatal com o mercado interno tornaria os próprios auxílios também incompatíveis, mesmo no caso de a concessão do auxílio ter respeitado as regras de concorrência aplicáveis.
(102)
Segundo uma jurisprudência constante, as taxas não entram no âmbito de aplicação das disposições do TFUE relativas aos auxílios estatais, a menos que constituam o modo de financiamento de uma medida de auxílio, fazendo assim parte integrante dessa medida (34). Para se poder considerar que uma taxa, ou parte dela, fazem parte integrante de uma medida de auxílio, é necessário que exista uma relação obrigatória entre a taxa e o auxílio, por força da legislação nacional pertinente, no sentido de o produto da taxa ser obrigatoriamente destinado ao financiamento do auxílio (35). Se tal relação existir, o produto da taxa influencia directamente o montante do auxílio (36) e, por consequência, a apreciação da sua compatibilidade com o mercado interno (37).
(103)
É, portanto, conveniente analisar se a contribuição cobrada desde 1 de Julho de 2004 preenche os critérios indicados no considerando 102 e distinguir entre os instrumentos jurídicos aplicáveis nos diferentes períodos. O auxílio financiado foi objecto de uma isenção, mas essa isenção não abrange o sistema de financiamento do auxílio; assim, é necessário verificar a legalidade do sistema de financiamento na totalidade do período em causa.
5.3.1. De 1 de Julho de 2004 a 31 Dezembro 2005
(104)
Durante este período, os auxílios são pré-financiados pela AFSCA e por remunerações atribuídas nos termos do Decreto Real de 15 de Outubro de 2004 (estas remunerações, não fazem, contudo, parte da presente secção, uma vez que não se trata de auxílios - ver considerando 97). É importante verificar se o sistema de financiamento faz parte integrante da medida de auxílio. Não se depreende da legislação em vigor que exista uma relação vinculativa entre o modo de financiamento da AFSCA e o financiamento dos testes EEB, nem que o produto da taxa seja necessariamente afectado ao financiamento do auxílio. Com efeito, a Lei de 4 de Fevereiro de 2000 relativa à criação da AFSCA prevê diversas fontes de financiamento da AFSCA (ver considerando 82). Além disso, não é possível concluir que o produto da taxa influencia directamente o montante do auxílio, uma vez que os testes são financiados tanto pelas remunerações, como, no que respeita ao excedente, pela AFSCA. O montante dos auxílios pagos pela AFSCA varia, por conseguinte, em função do preço dos testes e não em função das contribuições pagas à AFSCA. Não existe, pois, uma relação vinculativa entre as receitas das contribuições e o reembolso do pré-financiamento.
5.3.2. A partir de 1 de Janeiro de 2006
(105)
Desde essa data, a questão das contribuições é regulamentada pelo decreto real relativo às contribuições para o financiamento da AFSCA. A Decisão N 9/05 e N 10/05 tinha analisado o regime de financiamento por meio contribuições e concluído que o método de financiamento de uma parte das despesas relativas aos testes EEB não comportava qualquer discriminação dos produtos importados ou exportados e não era contrário às disposições do Tratado (38). Como indicado no considerando 31, a presente decisão não abrange as medidas anteriormente aprovadas. No entanto, como a Bélgica indicou que uma parte das contribuições servia, a partir de 1 de Janeiro de 2006, para o reembolso do pré-financiamento dos testes EEB anteriores, a Comissão tem o direito de analisar o regime de financiamento pelo facto de as contribuições financiarem o reembolso do pré-financiamento dos testes EEB.
(106)
A Bélgica assinalou que, com excepção da indexação da remuneração, o regime de financiamento permanecia inalterado. O único elemento alterado consistiu na utilização das receitas provenientes das contribuições para efectuar o reembolso do pré-financiamento dos encargos respeitantes à EEB em 2006.
(107)
Quanto à questão de determinar se esse tipo de financiamento faz parte integrante da medida de auxílio, a resposta é negativa. A afectação das contribuições ao reembolso do pré-financiamento dos testes, após 2006, não influenciou o montante do auxílio concedido. Além disso, as autoridades belgas referiram a natureza solidarizada do sistema de recuperação, no qual cada operador paga uma cotização à AFSCA, sendo uma parte dessa contribuição orientada para a recuperação dos custos anteriores relacionados com o pré-financiamento dos testes EEB. Todos os operadores activos proprietários de bovinos no período considerado contribuem igualmente para este regime, embora não sejam os seus financiadores exclusivos. Por conseguinte, a Comissão conclui que o financiamento do auxílio não faz parte integrante da medida de auxílio em causa.
5.4. Análise da compatibilidade das medidas de auxílio
(108)
Nos casos em que o auxílio constitui um auxílio estatal e é abrangido pelo âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, é oportuno analisar em que medida pode ser considerado compatível com o mercado interno, nos termos do artigo 107.o, n.os 2 e 3, do TFUE.
(109)
Na perspectiva da medida em causa, só o artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE, que estabelece que os auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades ou regiões económicas podem ser considerados compatíveis com o mercado interno quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrariem o interesse comum, poderia ser aplicável.
(110)
Nos termos do ponto 23.3 das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no sector agrícola (39), relativas ao período de 2000-2006 (a seguir, «as Orientações para a agricultura 2000-2006»), bem como da Comunicação da Comissão relativa à determinação das regras aplicáveis à apreciação dos auxílios estatais concedidos ilegalmente (40), qualquer auxílio ilegal, na acepção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (41), deve ser avaliado em conformidade com as regras e orientações em vigor no momento da sua concessão. A Comissão adoptou em 2002 as Orientações EET. Essas orientações eram aplicáveis entre 1 de Janeiro de 2003 e 31 de Dezembro de 2005 (42). O ponto 44 das Orientações EET prevê que, salvo nos casos relativos, nomeadamente, aos testes de detecção de EEB, os auxílios ilegais, na acepção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999, serão analisados em conformidade com as regras e orientações em vigor no momento da sua concessão. Dado que os auxílios foram concedidos entre 1 de Janeiro de 2001 e 31 de Dezembro de 2005, as Orientações EET constituem o enquadramento pertinente para a análise dos referidos auxílios.
(111)
Em conformidade com o ponto 194, alínea c), das Orientações para a agricultura 2007-2013, a Comissão deixará de aplicar, a partir de 1 de Janeiro de 2007, as Orientações EET, salvo no caso dos auxílios ilegais fixados nos pontos 43 e seguintes das Orientações EET.
(112)
Podem distinguir-se dois períodos em função da aplicabilidade das diferentes disposições jurídicas.
5.4.1. Período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2002: Aplicabilidade do ponto 11.4 das Orientações para a agricultura 2000-2006 a que se refere o ponto 45 das Orientações EET
(113)
O ponto 45 das Orientações EET prevê que, no que respeita aos auxílios estatais ilegais destinados a cobrir os custos relacionados com os custos dos testes EET concedidos antes da data de aplicação das Orientações EET (isto é, 1 de Janeiro de 2003), a Comissão avaliará a compatibilidade desses auxílios com base no capítulo 11.4 das Orientações para a agricultura 2000-2006 e na sua prática, desde 2001, de aceitar também esses auxílios até um máximo de 100 %.
(114)
Em conformidade com o disposto no capítulo 11.4 das Orientações para a agricultura 2000-2006, para serem consideradas compatíveis,
-
as medidas devem fazer parte de um programa adequado de prevenção, luta ou erradicação da doença em causa a nível comunitário, nacional ou regional (ponto 11.4.2),
-
as medidas devem ter objectivos de prevenção, ou compensação, ou combinados (ponto 11.4.3),
-
as medidas devem ser simultaneamente compatíveis com os objectivos e com as disposições específicas da legislação veterinária e fitossanitária comunitária (ponto 11.4.4),
-
a intensidade do auxílio não pode exceder 100 % das despesas admissíveis (ponto 11.4.5).
Quando os auxílios são concedidos no âmbito de regimes de auxílios comunitários e/ou nacionais e/ou regionais, a Comissão exigirá que sejam fornecidas provas da inexistência de risco de sobrecompensação devido a uma eventual cumulação de medidas previstas por diversos regimes. Quando um auxílio comunitário for aprovado, devem indicar-se a data e as referências da decisão em questão da Comissão.
(115)
No que diz respeito às três primeiras condições, a decisão de dar início ao procedimento formal de investigação concluía já que as mesmas se encontravam preenchidas (ver considerando 80 da decisão). As autoridades belgas tinham, aliás, confirmado esta abordagem nas suas observações sobre a decisão da Comissão de dar início ao procedimento formal de investigação. A EEB é uma doença transmissível e constitui uma ameaça para a saúde humana. Não se trata de uma doença dos animais cujo foco primário deva ser notificado directamente à Comissão e aos restantes Estados-Membros (43). O objectivo da medida de auxílio é a luta contra a EEB através do exame dos animais abatidos e dos animais encontrados mortos. A compensação dos custos suportados pelos agricultores deveria garantir a aplicação efectiva das medidas. Todas as medidas são tomadas em conformidade com o direito comunitário, ou por este recomendadas (44).
(116)
No que respeita à quarta condição, as informações prestadas pela Bélgica indicam o financiamento de testes EEB entre 111,81 EUR e 63,45 EUR no período em questão (ver considerando 56). Essas despesas abrangem a análise laboratorial, as despesas de colheita de amostras por um veterinário e a despesa relacionada com o kit utilizado para o teste. Na opinião da Comissão, essas despesas são conformes com as previstas no ponto 11.4.5 das Orientações para a agricultura 2000-2006, que mencionam, nomeadamente, como despesas reais os controlos sanitários, os testes e outras medidas de rastreio.
(117)
Em conclusão, os auxílios concedidos no período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2002 são compatíveis.
5.4.2. Período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 Dezembro 2005: aplicabilidade do ponto 21 e seguintes das Orientações EET
(118)
Nos termos do ponto 23 das Orientações EET, a Comissão decidiu continuar a autorizar os auxílios que cobrem até 100 % das despesas relacionadas com os testes EEB, de acordo com os princípios expostos no ponto 11.4 das Orientações sobre a agricultura 2000-2006 (ver considerando 114).
(119)
Além disso, de acordo com as Orientações EET, devem ser igualmente preenchidas as condições seguintes:
-
a partir de 1 de Janeiro de 2003, no que se refere ao teste EEB obrigatório aos bovinos abatidos para consumo humano, os auxílios, incluindo os pagamentos comunitários, não podem exceder 40 EUR por teste (ver ponto 24 das Orientações EET),
-
o auxílio estatal destinado a cobrir os custos dos testes EEB deve ser pago ao operador em cujas instalações tenham de ser recolhidas amostras para os testes. Se o auxílio for pago aos laboratórios, deve demonstrar-se que a totalidade do montante do auxílio é transferida para o operador (ponto 25 das Orientações EET).
(120)
Como indicado nos considerandos 115 e 116, estão preenchidas as quatro condições constantes das Orientações sobre a agricultura 2000-2006.
(121)
Quanto à condição relativa ao montante máximo de 40 EUR por teste, a Comissão assinala que esse montante foi excedido entre 1 de Janeiro de 2003 e 30 de Junho de 2004. Segundo as informações fornecidas pela Bélgica, o montante total dessa superação no período em causa ascenderia a 6 619 810,74 EUR. A partir de 1 de Julho de 2004, os custos totais do teste são inferiores a 40 EUR (ver considerando 64).). As autoridades belgas indicaram que os referidos montantes abrangiam os pagamentos nacionais e comunitários (ver considerando 58).
(122)
A Comissão conclui que se encontra preenchida a condição segundo a qual o auxílio deve ser pago ao operador em cujas instalações tenham que ser recolhidas amostras para os testes e, no caso de o auxílio ser pago ao laboratório, deve demonstrar-se que a totalidade do montante do auxílio estatal é transferida para o operador (ponto 25 das Orientações EET).
(123)
Como referido na decisão de dar início ao procedimento formal de investigação, as autoridades belgas indicaram que as despesas relativas aos testes EEB foram pagas directamente aos laboratórios. Os operadores não devem pagar quaisquer despesas laboratoriais para os testes EEB aos bovinos. Esta avaliação é conforme com o que tinha sido decidido em relação ao regime similar na Decisão N 9/05 e N 10/05 (considerando 95). Como referido anteriormente, o único encargo que recai sobre os produtores é o da remuneração (ver considerandos 93 e seguintes), mas essa parte do financiamento do teste EEB não constitui auxílio. Por conseguinte, a totalidade do montante do auxílio é transferida para o operador.
5.4.3. Desde 1 de Janeiro de 2006
(124)
No que se refere ao período posterior a 1 de Janeiro de 2006, a Comissão remete para a Decisão N 9/05 e N 10/05, dado que a presente decisão não tem por objectivo alterar os auxílios aprovados naquela decisão.
5.4.4. Conclusão
(125)
Em suma, os auxílios concedidos para o financiamento dos testes EEB cujo montante seja superior a 40 EUR por teste, no período de 1 de Janeiro de 2003 a 30 de Junho de 2004, e cujo total ascende a 6 619 810,74 EUR, são incompatíveis com o mercado interno.
5.5. Reembolso do orçamento pré-financiado
(126)
Como anteriormente indicado, os testes foram financiados por recursos estatais que excederam o montante máximo de 40 EUR por teste, no período de 1 de Janeiro de 2003 a 30 de Junho de 2004.
(127)
A Bélgica decidiu proceder ao reembolso do excedente por meio das contribuições cobradas para o financiamento da AFSCA a partir de 1 de Janeiro de 2006, escalado, inicialmente, por um período de 15 anos, mas posteriormente abandonado. O motivo dessa abordagem global, segundo as autoridades belgas, reside na dificuldade prática de efectuar uma recuperação individual, uma vez que alguns operadores tinham falecido e outros tinham cessado a sua actividade.
(128)
Por carta posterior, de 6 de Abril de 2011, as autoridades belgas indicaram que a AFSCA tinha procedido ao reembolso por meio de verbas da AFSCA, nos anos de 2005-2006.
(129)
O regime de recuperação proposto não é, porém, conforme com os requisitos nessa matéria nos casos de auxílios ilegais e incompatíveis. Com efeito, de acordo com a jurisprudência, a recuperação tem por objectivo restabelecer a situação existente no mercado antes da concessão do auxílio em causa. O objectivo em causa é alcançado a partir do momento em que os auxílios ilegais e incompatíveis com o mercado interno são restituídos pelo beneficiário e em que, devido a essa restituição, o beneficiário perde a vantagem de que tinha beneficiado no mercado em relação aos seus concorrentes, sendo assim reposta a situação anterior à concessão do auxílio (45). O auxílio a recuperar inclui juros a uma taxa adequada estabelecida pela Comissão. Os juros são devidos desde a data em que o auxílio ilegal foi colocado à disposição do beneficiário até ao momento da sua recuperação (46). Com base no Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão, de 21 de Abril 2004, relativo à aplicação do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (47), os juros serão calculados numa base composta, o que não se verifica no caso em apreço. Além disso, o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 dispõe que o Estado-Membro em causa deve tomar todas as medidas para realizar a execução imediata e efectiva da decisão da Comissão. A recuperação, tal como proposta e parcialmente aplicada pela Bélgica, não corresponde aos requisitos supracitados e não pode ser considerada como tal, na acepção do artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999.
6. CONCLUSÕES
(130)
A Comissão conclui que o financiamento dos testes EEB por meio das remunerações não constitui um auxílio.
(131)
A Comissão conclui que o financiamento dos testes EEB por recursos estatais constitui um auxílio aos agricultores, matadouros e outras entidades que procedem ao tratamento, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos a testes EEB, por força da legislação aplicável. Esse auxílio é compatível no período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2002 e de 1 de Julho de 2004 a 31 de Dezembro de 2005. É incompatível no que se refere ao período de 1 de Janeiro de 2003 a 30 de Junho de 2004. A incompatibilidade do auxílio é constituída pelo montante acima de 40 EUR por teste, avaliado pela Bélgica em 6 619 810,74 EUR.
(132)
A Comissão verifica que a Bélgica concedeu ilegalmente um auxílio ao financiamento dos testes EEB, em violação do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE, no período de 1 de Janeiro de 2001 a 30 de Junho de 2004. A partir de 1 de Janeiro de 2003, o auxílio estava abrangido por um regulamento de isenção, mas como as condições previstas no referido regulamento de isenção não se encontravam preenchidas, os auxílios são ilegais.
(133)
Os auxílios ilegais e incompatíveis acima do montante máximo de 40 EUR por teste devem ser objecto de recuperação, excepto no caso dos auxílios concedidos para projectos específicos que, no momento da sua concessão, satisfaziam a totalidade das condições fixadas no regulamento de minimis aplicável,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. As medidas financiadas por meio das remunerações não constituem auxílio.
2. O financiamento dos testes EEB por recursos estatais constitui um auxílio compatível com o mercado interno, a favor dos agricultores, matadouros e outras entidades que procedem ao tratamento, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos a testes obrigatórios EEB, no período de 1 de Janeiro de 2001 a 31 de Dezembro de 2002 e no período de 1 de Julho de 2004 a 31 de Dezembro de 2005.
3. O financiamento dos testes EEB por recursos estatais no período de 1 de Janeiro de 2003 a 30 de Junho de 2004 constitui um auxílio compatível com o mercado interno, a favor dos agricultores. matadouros e outras entidades que procedem ao tratamento, manipulação, venda ou comercialização dos produtos provenientes de bovinos sujeitos a testes obrigatórios EEB, no que se refere aos montantes que não excedem 40 EUR por teste. Os montantes acima de 40 EUR por teste são incompatíveis com o mercado interno e devem ser objecto de recuperação, excepto no caso dos auxílios concedidos a projectos específicos, que, no momento da sua concessão, satisfaziam todas as condições fixadas no regulamento de minimis aplicável.
4. A Bélgica efectuou ilegalmente um auxílio ao financiamento dos testes EEB, em violação do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE, no período de 1 de Janeiro de 2001 a 30 de Junho de 2004.
Artigo 2.o
1. A Bélgica deve tomar as medidas necessárias para recuperar os auxílios ilegais e incompatíveis referidos no artigo 1.o, n.os 3 e 4, junto dos beneficiários.
2. Os auxílios a recuperar incluem juros calculados desde a data em que foram postos à disposição dos beneficiários até à data da sua recuperação.
3. Os juros são calculados numa base composta, em conformidade com as disposições previstas no capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004.
4. A recuperação é efectuada de imediato e segundo os procedimentos previstos no direito nacional, desde que estes permitam a execução imediata e efectiva da presente decisão.
Artigo 3.o
A recuperação do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 3 e 4, é imediata e efectiva.
A Bélgica deve assegurar a aplicação da presente decisão no prazo de quatro meses a contar da data da respectiva notificação.
Artigo 4.o
1. Dois meses após a notificação da presente decisão, a Bélgica deve apresentar à Comissão as seguintes informações:
a)
A lista dos beneficiários que receberam o auxílio a que se refere o artigo 1.o, n.os 3 e 4 e o montante total de auxílio recebido por cada um deles;
b)
O montante total (capital mais os juros até à recuperação) a recuperar dos beneficiários;
c)
Uma descrição pormenorizada das medidas já tomadas ou previstas para dar execução à presente decisão;
d)
Os documentos comprovativos de que os beneficiários foram intimados a reembolsar o auxílio.
2. A Bélgica deve informar a Comissão dos progressos feitos na sequência das medidas nacionais adoptadas para aplicar a presente decisão, até à recuperação total do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 3 e 4.
3. Após o período de dois meses referido no n.o 1, a Bélgica deve apresentar, a simples pedido da Comissão, um relatório relativo às medidas já adoptadas e previstas para dar cumprimento à presente decisão. Desse relatório devem constar igualmente informações pormenorizadas sobre os montantes de auxílio e os juros já recuperados junto dos beneficiários.
Artigo 5.o
O Reino da Bélgica é o destinatário da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 27 de Julho de 2011.