ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 7 de dezembro de 2011
relativa a auxílios compensatórios pagos pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (ELGA) em 2008 e 2009
[notificada com o número C(2011) 7260]
(Apenas faz fé o texto em língua grega)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/157/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações nos termos do artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo, do Tratado (1),
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Na sequência de informações de que a Comissão tomou conhecimento através da imprensa, relativas aos pagamentos compensatórios no montante de 425 milhões de EUR que deveriam ser efetuados pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (a seguir denominado «ELGA») após protestos realizados na Grécia por um grande número de produtores agrícolas em janeiro de 2009, devido à perda de rendimentos que estes sofreram no decurso de 2008, decorrente de condições climáticas adversas, realizou-se uma reunião bilateral com as autoridades gregas em 4 de fevereiro de 2009. Após esta reunião, a Representação Permanente da Grécia junto da União Europeia transmitiu informações sobre essa medida por ofício de 9 de fevereiro de 2009.
(2)
Por ofício de 23 de fevereiro de 2009, a Comissão solicitou informações complementares. Por ofício datado de 20 de março de 2009, as autoridades gregas responderam que o ELGA contraíra um empréstimo para os pagamentos compensatórios em causa, no montante de 425 milhões de EUR, assim como outro empréstimo, de 444 milhões de EUR, do qual uma grande parte se destinara ao pagamento de indemnizações em 2008, por danos à produção vegetal e ao efetivo pecuário, provocados igualmente por causas cobertas pelo ELGA.
(3)
Por ofício de 4 de maio de 2009, a Comissão solicitou informações complementares. As autoridades gregas responderam por ofício de 16 de junho de 2009. Por ofício de 13 de julho de 2009, os serviços da Comissão informaram as autoridades gregas de que a medida das compensações no valor de 425 milhões de EUR relativa a 2009 fora registada enquanto denúncia sob o número CP 196/2009 e que a medida das compensações no valor de 444 milhões de EUR pagas em 2008 fora considerada, na parte relativa às indemnizações por danos provocados por causas cobertas pelo ELGA, um auxílio ilegal, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o (2) do Tratado CE (3), e registada sob o número NN 39/09.
(4)
No seguimento da resposta das autoridades gregas, de 18 de agosto de 2009, os serviços da Comissão pediram informações complementares por ofício de 14 de setembro de 2009. Pelo mesmo ofício, a Comissão informou igualmente as autoridades gregas de que, com base nas informações prestadas por aquelas autoridades, segundo as quais as compensações no valor de 425 milhões de EUR relativas a 2009 haviam sido pagas aos agricultores, as indemnizações em causa haviam sido registadas também como auxílio ilegal, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999, sob o mesmo número.
(5)
A decisão da Comissão de dar início ao procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia de 20 de março de 2010 (4). A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre as medidas em causa. A Comissão recebeu observações da parte de terceiros, que foram transmitidas às autoridades gregas em 6 de maio de 2010. As mesmas autoridades comunicaram os seus comentários às observações dos terceiros interessados em 21 de julho de 2010.
(6)
Em 4 de junho, 10 de setembro e 14 de setembro de 2010, as autoridades gregas apresentaram informações complementares relativamente aos auxílios em questão. A Comissão pediu informações suplementares por ofício de 17 de novembro de 2010. As autoridades gregas responderam por ofício de 9 de março de 2011.
(7)
A pedido das autoridades gregas, realizou-se uma reunião bilateral com os serviços da Comissão em 31 de março de 2011. Na sequência dessa reunião, as autoridades gregas enviaram informações complementares em 11 de maio e 12 de julho de 2011. A pedido das autoridades gregas, realizou-se uma segunda reunião bilateral com os serviços da Comissão em 11 de novembro de 2011.
II. DESCRIÇÃO
(8)
Pela Lei n.o 1790/1988, relativa à organização e funcionamento do Organismo Grego de Seguros Agrícolas e a outras disposições (5) (a seguir denominada «Lei 1790/1988»), foi criado um organismo de utilidade pública denominado «Organismo Grego de Seguros Agrícolas (ELGA)». O ELGA é uma pessoa jurídica de direito privado pertencente integralmente ao Estado. Está sujeito ao controlo do ministro da Agricultura, nos termos do artigo 12.o da citada lei. O ELGA gere as rubricas inscritas no seu orçamento em conformidade com as decisões do Conselho de Administração, cujos membros são nomeados por decisão do ministro da Agricultura. O ELGA tem por atribuição, nomeadamente, o seguro da produção vegetal e animal e do efetivo vegetal e animal das explorações agrícolas contra danos decorrentes de riscos naturais.
(9)
Nos termos do artigo 3.o-A (6) da Lei 1790/1988, o seguro junto do ELGA é obrigatório e cobre os riscos naturais, em particular os de inundação, tempestade, geada, frio excessivo, neve, granizo, temperaturas elevadas e radiação solar, chuvas excessivas ou intempestivas, seca, pragas e doenças das culturas, epizootias, relâmpagos como causa de incêndios, sismos, riscos provenientes do mar, danos à produção vegetal causados por animais selvagens, assim como uma série de doenças dos bovinos, ovinos e caprinos.
(10)
Nos termos do artigo 5.o-A (7) da Lei 1790/1988, é imposta aos produtores de produtos agrícolas beneficiários do regime de seguros descrito no considerando 9 uma contribuição especial de seguro a favor do ELGA. Essa contribuição reveste o caráter de um encargo imposto pelo legislador e incide nas compras e vendas de produtos agrícolas nacionais, cujas receitas se destinam a financiar o ELGA, a quem compete prevenir e compensar danos causados por riscos naturais nas explorações agrícolas.
(11)
Nos termos do artigo 5.o-A da Lei 1790/1988, a contribuição especial de seguro é fixada em 3 % para os produtos de origem vegetal e em 0,5 % para os produtos de origem animal (8). Estas taxas da contribuição são fixadas pelos ministros competentes sob proposta do ELGA apresentada ao ministro da Agricultura. As receitas do ELGA provenientes da contribuição especial de seguro, cobradas pelos serviços tributários, entram no orçamento do Estado como receitas do Estado e são inscritas sob uma rubrica de receitas específica. Estas receitas são atribuídas ao ELGA através do orçamento do Ministério da Agricultura, atual Ministério do Desenvolvimento Rural e da Alimentação, mediante inscrição anual de uma dotação de montante igual, sob proposta do ELGA. O ELGA não influencia de outro modo o montante da contribuição ou das indemnizações.
(12)
Estão sujeitas ao regime de seguros do ELGA as pessoas individuais e coletivas que sejam proprietárias ou explorem empresas agrícolas, pecuárias, avícolas, apícolas, piscícolas, aquícolas ou afins. As receitas do ELGA provêm, principalmente, da contribuição especial de seguro. Além disso, em conformidade com a Lei n.o 3147/2003, cabe igualmente ao ELGA pagar os auxílios ao abrigo dos programas de planeamento para casos de emergência, destinados a compensar danos no efetivo vegetal e no capital fixo resultantes de calamidades naturais, acontecimentos extraordinários ou condições climáticas adversas. Esses auxílios são financiados pelo orçamento do Estado ou por empréstimos. Os referidos programas são constituídos por auxílios estatais aprovados por decisões da Comissão.
(13)
O Despacho n.o 262037 do ministro da Economia e das Finanças e do ministro do Desenvolvimento Rural de 30 de janeiro de 2009 (a seguir denominado «despacho ministerial conjunto») estabeleceu compensações no montante de 425 milhões de EUR, a título excecional, para os danos ocorridos em 2008. Em conformidade com o despacho ministerial conjunto, as compensações em causa seriam pagas pelo ELGA por motivo de redução da produção de determinadas culturas, ocorrida durante a época de produção de 2008 devido às condições climáticas adversas, designadamente seca, temperaturas elevadas, chuvas, pragas e doenças das culturas em questão. Os danos afetaram amendoeiras, cerejeiras, damasqueiros, certas variedades de pessegueiros, ameixeiras, pereiras, macieiras, espargos, tabaco do Oriente, batateiras, algodão, oliveiras e cereais.
(14)
Segundo as informações prestadas pelas autoridades gregas, além da perda da produção de determinadas culturas (cereais e algodão), a deterioração da qualidade da produção foi igualmente tida em conta na fixação do limiar do dano. A perda em questão ou a deterioração da qualidade da produção resultaram de uma combinação de fenómenos meteorológicos e de doenças devidas às condições climáticas adversas que afetaram as culturas em causa durante o referido ano.
(15)
A fim de pagar as indemnizações em causa, o ELGA contraiu junto de um banco um empréstimo no montante de 425 milhões de EUR. O empréstimo será reembolsado em dez anos (de 2010 a 2019). Nos 3 primeiros anos (2010-2012), o empréstimo é agravado com juros e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascendem a 28 513 250 EUR anuais e, nos 7 anos seguintes (2013-2019), com juros, amortizações e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderão, em 2013, a 89 227 536 EUR, em 2014, a 85 087 786 EUR, em 2015, a 81 025 536 EUR, em 2016, a 76 963 286 EUR, em 2017, a 72 901 036 EUR, em 2018, 68 838 786 EUR e, em 2019, a 64 776 536 EUR. O empréstimo foi contraído com garantia do Estado grego a favor do ELGA.
(16)
Segundo informações prestadas pelas autoridades gregas, as indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores em 2008 por causa de danos cobertos pelo seguro elevaram-se a 386 986 648 EUR. Este montante proveio, em parte, das contribuições de seguro, no montante de 88 353 000 EUR, e, em parte, das receitas obtidas por um empréstimo de 444 milhões de EUR.
(17)
O ELGA contraiu o empréstimo bancário de 444 milhões de EUR ao abrigo do artigo 13.o da Lei n.o 3074/2002 e do artigo 28.o, n.o 17, da Lei n.o 3147/2003. O empréstimo será reembolsado em dez anos (de 2009 a 2018). Nos 3 primeiros anos (2009-2011), o empréstimo foi agravado com juros e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderam a 23 709 600 EUR anuais e, nos 7 anos seguintes (2012-2018), com juros, amortizações e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderão, em 2012, a 87 138 171 EUR, em 2013, a 83 789 143 EUR, em 2014, a 80 395 714 EUR, em 2015, a 77 002 286 EUR, em 2016, a 73 608 857 EUR, em 2017, a 70 215 429 EUR e, em 2018, a 66 822 000 EUR. O empréstimo foi contraído com garantia do Estado grego a favor do ELGA.
(18)
A outra parte do empréstimo, no montante de 145 366 352 EUR, destinou-se à concessão de auxílios estatais aprovados por decisões da Comissão no âmbito de programas de emergência após os incêndios de 2006 e 2007. Esta parte das receitas do ELGA não é abrangida pela presente decisão.
III. DÚVIDAS LEVANTADAS PELA COMISSÃO NO ÂMBITO DO INÍCIO DO PROCEDIMENTO DE EXAME
1. Sobre a existência de auxílio, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE
(19)
Medidas financiadas por recursos estatais: No entender da Comissão, esta condição verifica-se no caso vertente, uma vez que a legislação nacional pertinente (cf. considerando 11) dispõe claramente que as prestações do ELGA são financiadas por recursos estatais e que estes são imputáveis ao Estado.
(20)
No contexto das informações suplementares prestadas antes do início do procedimento, as autoridades gregas assinalaram a intenção de aumentar a percentagem da contribuição de seguro especial a fim de aumentarem as receitas do ELGA. No entanto, das informações prestadas sobre o aumento das receitas do ELGA não constavam, nessa fase do processo, elementos precisos que permitissem concluir que tal aumento seria suficiente para reembolsar os empréstimos em causa e para conceder indemnizações aos produtores durante os anos referidos. Consequentemente, não podia excluir-se que as medidas em questão seriam igualmente financiadas por outros recursos estatais à disposição do ELGA.
(21)
Auxílios que afetam as trocas comerciais e falseiam ou ameaçam falsear a concorrência: As indemnizações pagas em 2008 pelo ELGA ao abrigo do regime de seguro obrigatório abrangeram vários produtos agrícolas gregos de origem vegetal e animal e as pagas em 2009 abrangeram várias culturas (cf. considerando 13). Por conseguinte, a Comissão verificou, no momento do início do procedimento, que as indemnizações em causa proporcionavam aos produtores locais uma vantagem em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio. O setor agrícola está aberto à concorrência ao nível da União, pelo que é sensível a qualquer medida a favor da produção tomada em qualquer Estado-Membro. Daqui decorre que as indemnizações em causa são suscetíveis de falsear a concorrência no mercado interno e de afetar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
(22)
Auxílios que favorecem certas empresas ou certas produções: No que diz respeito à questão de saber em que medida os pagamentos do ELGA no quadro do regime do seguro obrigatório contra riscos naturais são seletivos, a Comissão considerou que, a priori, a seletividade da medida resulta do facto de as indemnizações do ELGA se limitarem a determinadas produções agrícolas.
No entender da Comissão, poderia defender-se que as características especiais do setor agrícola e sua particular dependência de determinadas condições climáticas e a sua vulnerabilidade aos riscos naturais na Grécia tornam necessária a instauração de um regime estatal que assegure um nível mínimo de compensação baseado no princípio da solidariedade. Na medida em que as indemnizações pagas pelo ELGA no quadro do regime de seguro obrigatório são financiadas por receitas provenientes da contribuição de seguro especial, a Comissão entende que se poderia considerar que estas não proporcionam uma vantagem indevida aos beneficiários.
Contudo, tal justificação, fundada na lógica e na natureza do regime, não poderia abranger eventuais intervenções financeiras suplementares do Estado grego no regime em causa (além do financiamento mediante contribuições obrigatórias). No entanto, à data do início do procedimento de exame, a Comissão não dispunha de elementos suficientes que lhe permitissem concluir ser esse o caso. Concretamente, a Comissão tinha dúvidas quanto à ausência de intervenção suplementar do Estado no financiamento das medidas em causa.
(23)
Por estes motivos, a Comissão concluíra, no momento do início do procedimento, não poder excluir-se a eventualidade de as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e em 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caírem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituírem auxílios estatais.
2. Qualificação das medidas como auxílios ilegais
(24)
A Comissão considerou que os auxílios concedidos e pagos sem notificação prévia constituem auxílios ilegais, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999.
3. Apreciação preliminar da compatibilidade dos auxílios
(25)
Dado que as autoridades gregas haviam sustentado que as medidas em apreço não constituem auxílios estatais, a Comissão não dispunha, no momento do início do procedimento, das informações necessárias para poder apreciar a conformidade dos auxílios com os textos jurídicos vigentes à data da sua concessão, ou seja, em 2008 e 2009. No caso vertente, trata-se das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013 (9) (a seguir denominadas «Orientações»), particularmente o capítulo V.B, relativo aos auxílios para compensar danos causados à produção agrícola ou aos meios de produção agrícola.
(26)
Das informações prestadas, resulta que as compensações previstas para a maior parte das culturas em causa visavam danos que atingissem um limiar de 30 %, tomando em consideração as perdas de produção ou a deterioração da qualidade de certas produções, registadas durante o ano em questão, devido à combinação de fenómenos meteorológicos adversos e, no caso de algumas culturas, também a doenças das plantas. As informações transmitidas pelas autoridades gregas não continham dados sobre o método de cálculo das referidas compensações.
(27)
Consequentemente, mantiveram-se as dúvidas da Comissão quanto à possibilidade de esses auxílios serem considerados compatíveis com o capítulo V.B das Orientações.
IV. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(28)
As partes interessadas que apresentaram observações foram o Comité Europeu de Comerciantes de Produtos Agrícolas e Produtos Agrícolas Alimentares (a seguir denominado «CELCAA»), o Comité Europeu dos Cereais, da Alimentação para Animais, dos Frutos Oleícolas, do Azeite, das Azeitonas, de Gorduras e do Comércio Agroalimentar (a seguir denominado «COCERAL»), e uma terceira parte interessada que solicitou o anonimato.
(29)
Tratando-se de comerciantes independentes (a terceira parte interessada) e de entidades, como o CELCAA e o COCERAL, que prosseguem fins de proteção dos interesses dos comerciantes independentes, as partes interessadas consideram que os auxílios em apreço, concedidos inicialmente a agricultores, tinham, na realidade, como destinatários finais cooperativas agrícolas e suas associações, as quais, por assegurarem a distribuição exclusiva dos produtos agrícolas, estão, por conseguinte, em concorrência com os comerciantes independentes.
(30)
Segundo as partes interessadas, a Grécia não apresentou provas que demonstrem que as indemnizações em causa foram concedidas por perdas resultantes de condições climáticas adversas. As autoridades gregas não apresentaram uma descrição analítica da natureza das condições climáticas em causa, apoiada nos respetivos dados meteorológicos adequados, em conformidade com as Orientações.
(31)
Na opinião das partes interessadas, as autoridades gregas não especificaram o método utilizado para o cálculo das indemnizações nem o limiar das perdas. Por outro lado, as indemnizações limitavam-se a certos produtos agrícolas, embora os produtores de outros produtos excluídos das indemnizações tenham sofrido igualmente perdas nas produções respetivas.
(32)
Além disso, as partes interessadas alegaram que a concessão das indemnizações teve impacto na formação dos preços dos produtos finais, por via da diminuição dos preços dos produtos abrangidos por essas indemnizações. Assim, os auxílios em apreço proporcionaram uma vantagem económica aos produtores envolvidos, permitindo-lhes comercializar as partes das suas produções que não haviam sido afetadas pelas condições climáticas adversas em termos que falseiam a concorrência. Por outro lado, os agentes de comercialização privados (comerciantes, centros de moagem para farinha e para alimentos para animais, avicultores, suinicultores, etc.) foram obrigados a praticar uma política de preços imposta pelas cooperativas agrícolas e suas associações, o que colocou as cooperativas numa situação de monopólio.
(33)
Acresce que a cobertura oferecida pelo ELGA para os riscos a que o setor agrícola se encontra exposto deveria respeitar os princípios da proporcionalidade e da igualdade. As partes interessadas consideram inaceitável que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 se elevem a mais do que o triplo e o quádruplo, respetivamente, dos montantes totais das contribuições de seguro relativas a esses anos.
(34)
De acordo com as partes interessadas, com o novo empréstimo contraído para 2009, o ELGA «hipotecou» em grande medida as receitas que obterá nos próximos 10 anos, uma vez que tinha já o ónus do reembolso do empréstimo que contraíra para 2008 e para o qual «hipotecara» antecipadamente as contribuições de seguro dos anos seguintes. As partes interessadas referem ainda a existência de dois empréstimos suplementares contraídos pelo ELGA em 2009, nomeadamente um empréstimo de 350 milhões de EUR, junto do Banco do Pireu, e outro empréstimo de 112 milhões de EUR, junto do Banco Agrícola da Grécia e do Banco Nacional da Grécia.
(35)
As partes interessadas alegam ainda que os empréstimos de 444 milhões de EUR e de 415 milhões de EUR, contraídos com garantia do Estado grego, constituem receitas suplementares em relação às das contribuições de seguro. Esses empréstimos terão, portanto, de ser considerados recursos estatais.
V. COMENTÁRIOS DA GRÉCIA
1. Observações gerais sobre os auxílios compensatórios concedidos em 2008 e 2009
(36)
Segundo as autoridades gregas, os auxílios compensatórios pagos pelo ELGA em 2008 e 2009 não constituem auxílios estatais.
O financiamento do regime de seguro em causa é garantido pelas contribuições especiais obrigatórias pagas pelos agricultores. Dado que este regime de seguro se rege pelo princípio da solidariedade social, nem as contribuições especiais obrigatórias devem ser rigorosamente proporcionais ao risco segurado, por um lado, nem o montante das prestações concedidas deve, necessariamente, ser proporcional aos rendimentos do segurado, por outro (10). Consequentemente, segundo as autoridades gregas, trata-se, no caso vertente, de verdadeiras compensações concedidas para compensar danos causados à produção agrícola pelas condições climáticas adversas, em conformidade com a legislação grega em matéria de seguros agrícolas pagos pelo ELGA.
Por outro lado, segundo as autoridades gregas, o ELGA poderá cumprir, na data do vencimento, as suas obrigações financeiras no quadro do regime de seguro obrigatório. A capacidade do ELGA encontra-se reforçada pela aplicação da nova Lei n.o 3877/2010, relativa ao regime de proteção e de seguro da atividade agrícola, que estabelece fontes de financiamento suplementares a favor do ELGA. Por conseguinte, esta lei aumenta, na maior parte dos casos, a contribuição especial de seguro (para danos causados à produção vegetal, de 3 % a 4 %, e, para os danos à produção animal, de 0,50 % a 0,75 %). Além disso, a lei estabelece um seguro facultativo para perdas não cobertas pelo seguro obrigatório, assim como um seguro geral, a pagar ao ELGA pelas pessoas singulares que não sejam agricultores a título principal e pelas pessoas coletivas cuja maioria das ações não pertença a agricultores a título principal.
(37)
No entanto, ainda que os auxílios compensatórios fossem considerados auxílios estatais, entendem as autoridades gregas que são compatíveis com o artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e com as Orientações. As mesmas autoridades comunicaram aos serviços da Comissão informações pormenorizadas sobre cada auxílio concedido pelo ELGA em 2008 e 2009, indicando o nome e o número de identificação fiscal do agricultor beneficiário, o distrito em que se situa a parcela, o tipo de cultura, a unidade de medição da cultura e o número de unidades utilizadas, o montante do auxílio e a data da sua concessão, a descrição dos danos e do seu nível relativamente à produção normal.
(38)
No que se refere aos auxílios compensatórios concedidos em 2008 e 2009 por danos que destruíram mais de 30 % da produção vegetal normal, as autoridades gregas entendem que se encontram reunidas todas as condições estabelecidas no artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1857/2006 da Comissão, de 15 de dezembro de 2006, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado aos auxílios estatais a favor das pequenas e médias empresas que se dedicam à produção de produtos agrícolas e que altera o Regulamento (CE) n.o 70/2001 (11) (a seguir denominado «Regulamento de Isenção»), assim como nos pontos 124 a 130 das Orientações.
(39)
Na opinião das autoridades gregas, os auxílios em causa foram pagos aos produtores ou a organizações de produtores de que os primeiros eram membros, em conformidade com o Regulamento de Isenção e as Orientações. Em particular, as autoridades gregas asseguraram que:
a)
O montante dos auxílios não excedeu, em caso algum, o das perdas reais sofridas pelos produtores;
b)
Relativamente à intensidade dos auxílios, as condições fixadas pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção foram satisfeitas, dado que o ELGA não pagou qualquer compensação que excedesse 74,8 % da diminuição das receitas da venda do produto devida às condições climáticas adversas;
c)
Do montante máximo das perdas elegíveis para auxílio foram deduzidos quaisquer montantes recebidos a título de regimes de seguros e as despesas não efetuadas devido ao fenómeno climático adverso;
d)
O cálculo das perdas efetuou-se ao nível da exploração;
e)
A decisão de concessão dos auxílios em causa, assim como o seu pagamento, verificou-se no prazo fixado no artigo 11.o, n.o 10, do Regulamento de Isenção, ou seja, três e quatro anos, respetivamente, a contar da perda;
f)
Os auxílios em causa não foram acumulados com outros auxílios estatais nem com contribuições financeiras dos Estados-Membros ou da União para as mesmas despesas elegíveis. Os produtores beneficiários não receberam auxílios para reparação das mesmas perdas ao abrigo de mais do que um diploma legal, pelo que esses auxílios foram concedidos nos termos das Orientações, do Regulamento de Isenção, do Regulamento (CE) n.o 1535/2007 da Comissão, de 20 de dezembro de 2007, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis no setor da produção de produtos agrícolas (12) (a seguir denominado «Regulamento de minimis») ou da Comunicação da Comissão de 22 de janeiro de 2009 relativa às medidas de auxílio estatal destinadas a apoiar o acesso ao financiamento durante a atual crise financeira e económica (13) (a seguir denominada «Comunicação sobre o quadro comunitário temporário»).
(40)
No que diz respeito ao método de cálculo da produção normal, as autoridades gregas apresentaram informações sobre o método utilizado e confirmaram terem sido observados os termos do ponto 128 das Orientações, segundo o qual, em caso de utilização de um método alternativo, deve este ser representativo e não se fundar em rendimentos anormalmente elevados. Em particular, a avaliação de perdas resultantes das condições climáticas adversas foi realizada por agrónomos ao nível da exploração, com base em estimativas efetuadas no local, conforme determina o Regulamento sobre o Seguro da Produção Vegetal, do ELGA. Durante o controlo no local, o agrónomo-avaliador mede a extensão da parcela por todos os meios adequados (fita métrica, mapas de identificação das parcelas e dispositivo GPS) e, no caso das culturas arbóreas, conta o número de árvores. Seguidamente, o agrónomo estima a produção esperada da parcela, tendo em conta as técnicas culturais utilizadas (designadamente, densidade de plantação, sistema de poda em arboricultura, culturas precoces com utilização de filme plástico e sistema de irrigação), a variedade das espécies cultivadas, a cultura anterior, no caso das culturas anuais, cuidados culturais (nomeadamente, fertilização, luta contra os parasitas), a produtividade do solo e eventuais particularidades do ano da produção (tais como a seca e problemas de vingamento). Por último, é avaliada a taxa dos danos na produção esperada da parcela. Para a determinação da taxa de danos, são colhidas amostras em diferentes pontos da parcela, tendo em conta a perda quantitativa de produção esperada, a degradação da qualidade devida aos danos, os cuidados culturais após a ocorrência dos danos (como a proteção vegetal complementar, as mondas suplementares e a exclusão dos frutos estragados).
2. Observações específicas sobre os auxílios compensatórios concedidos em 2008
(41)
Entre os auxílios que o ELGA concedeu em 2008, no montante de 386 986 648 EUR, contam-se compensações pagas aos produtores para reparar perdas na produção vegetal devidas a condições climáticas adversas, as quais ascenderam a 373 257 465,71 EUR. A estes auxílios, o ELGA aplicou o artigo 6.o do Regulamento sobre o Seguro da Produção Vegetal, relativo a compensações a produtores de produtos agrícolas destinadas a reparar danos resultantes de condições climáticas adversas, como as previstas na Lei n.o 1790/1988, que institui o regime de seguro do ELGA.
(42)
Relativamente aos auxílios em causa, a Grécia apresentou dados meteorológicos sobre as condições climáticas adversas observadas durante a campanha de 2007-2008. Esses fenómenos meteorológicos adversos foram formalmente reconhecidos pelas autoridades públicas. Trata-se, concretamente, da canícula registada em todo o país nos fins de junho e de julho de 2007, das fortes chuvas na maior parte das regiões em outubro de 2007, assim como dos ventos secos e quentes catabáticos observados nesse mesmo mês em Creta, dos temporais e do granizo no início de agosto de 2008 em alguns distritos do noroeste e do centro da Grécia continental e ainda dos temporais no fim desse mesmo mês nas regiões da Magnésia, da Beócia e da Ática oriental e nas ilhas de Eubeia e de Creta.
Especificamente, as compensações em causa foram concedidas por danos superiores às taxas seguintes da produção normal (14):
Taxa mínima de dano relativamente à produção normal
Montante total de compensações
(EUR)
Número de parcelas agrícolas afetadas pelos danos
% do montante total das compensações
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Total
373 257 465,71
666 406
100
Além disso, o ELGA concedeu compensações suplementares no montante de 2 472 785,97 EUR a produtores que sofreram, na campanha de 2007-2008, perdas sucessivas na mesma produção vegetal devido a condições climáticas adversas. Relativamente a 6,98 % do montante total dessas compensações o nível de danos atingiu igualmente de 20 % a 30 % da produção normal e relativamente a 93,02 % do montante total das compensações os danos consistiram em destruições superiores a 30 % da produção normal.
(43)
Por outro lado, entre os auxílios pagos pelo ELGA aos agricultores em 2008, contam-se os seguintes:
a)
Auxílios no montante de 7 338 119,74 EUR, por perdas no efetivo pecuário. Dessas perdas, as devidas a condições climáticas adversas representaram 1 860 279,67 EUR, as devidas a doenças ou outras afeções animais representaram 3 188 825,78 EUR e as devidas a outras causas (ataques de animais selvagens, como ursos, lobos e cães vadios) representaram 2 289 014,29 EUR. As autoridades gregas consideraram estes auxílios verdadeiras indemnizações no quadro do regime de seguro obrigatório, não constituindo auxílios na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado;
b)
Auxílios no montante de 114 374,86 EUR, por perdas na produção vegetal devidas a ursos. Estes auxílios foram concedidos no quadro do programa «LIFE» da União para a proteção do urso-pardo na Grécia. A intensidade dos auxílios foi de 100 %;
c)
Auxílios no montante de 3 803 901,72 EUR para ações corretivas na sequência dos erros por inadvertência nos relatórios de avaliação dos danos na produção vegetal e no efetivo pecuário. Esses erros, verificados após o pagamento dos auxílios aos agricultores, constituíam dívidas do ELGA para com os beneficiários em causa.
3. Observações específicas sobre auxílios compensatórios concedidos em 2009
(44)
No quadro infra apresentam-se os produtos, as condições climáticas causadoras dos danos e a descrição dos danos a que dizem respeito as compensações pagas em 2009 com base no despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009), no montante de 415 019 452 EUR.
Produto agrícola
Montante total da compensação
(EUR)
Condições climáticas adversas
Descrição dos danos causados
1.
Amêndoas
Cerejas
Alperces (variedade Bebekou)
Maçãs
Ameixas
Peras
56 580 555
(para todos os produtos)
Temperaturas elevadas e canícula
Inverno quente e seco
Seca de longa duração
Variações súbitas de temperatura
As temperaturas elevadas e a canícula durante o verão de 2007 tiveram um impacto negativo na produção destes produtos, especialmente na formação dos rebentos das culturas frutícolas. A seca prolongada em 2007 e as mudanças súbitas de temperatura reduziram a produção. Além disso, devido ao inverno quente e seco, foram insuficientes as horas de dormência de diversas culturas arbóreas.
2.
Pêssegos
10 970 348
Condições climáticas idênticas às do n.o 1
Danos idênticos aos do n.o 1.
3.
Espargos
6 751 747
Inverno quente e seco
Temperaturas baixas
O inverno quente e seco em 2007-2008 contribuiu para a atividade catabólica acrescida dos espargos, provocando a perda dos nutrientes armazenados. Estas condições resultaram na diminuição súbita da produção futura de espargos. A produção, já reduzida, foi, assim, influenciada pelas temperaturas baixas em fevereiro de 2008, o que retardou o crescimento. Em consequência, reduziu-se ainda mais a colheita de espargos em 2008 na Grécia.
4.
Tabaco do Oriente
13 817 834
Temperaturas elevadas e canícula
Seca
As temperaturas elevadas e a canícula durante o verão de 2007, combinadas com a seca, tornaram difícil o tratamento das infestações por insetos e vírus transmitidos pelo tripes e conduziram à redução da produção de tabaco em todo o país.
5.
Batatas de verão
7 220 996
Temperaturas elevadas
As temperaturas elevadas durante os verões de 2006 e de 2008 dificultaram o tratamento das infestações entomológicas e fitopatológicas da cultura da batata de verão em diversos distritos da Grécia.
6.
Algodão
109 564 462
Seca de longa duração
Verão quente
Outono frio
Chuvas
A seca prolongada provocou a redução das reservas de água. O verão quente, seguido de um outono frio, combinados com chuvas intensas em fins de setembro de 2008 provocaram a redução e a degradação da qualidade da produção de algodão em todo o país.
7.
Azeitonas
72 026 112
Seca
Geada
Chuvas
A seca prolongada, a geada em fevereiro de 2008 após um inverno ameno, as temperaturas elevadas e as chuvas intensas no período da floração das oliveiras causou uma redução importante da produção de azeitonas em todo o país.
8.
Cereais (milho, trigo mole, cevada, aveia, centeio e arroz)
138 087 394
Chuvas
Variações de temperatura
As chuvas e as variações de temperatura na primavera e no outono de 2008 provocaram a degradação da produção de cereais e facilitaram o desenvolvimento de infestações fitopatológicas. A degradação da qualidade deve-se também à ausência dos nutrientes necessários (proteínas e glúten), por seu turno devida às condições climáticas adversas.
Total
415 019 448
(45)
De acordo com as autoridades gregas, dos 415 019 452 EUR de compensações, os auxílios pagos a 871 produtores, no total de 27 614 905 EUR, devem ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno, por força do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e das Orientações.
(46)
O montante remanescente desses auxílios, ou seja, 387 404 547 EUR, foi distribuído por 784 408 produtores. As autoridades gregas consideram que os auxílios em causa são compatíveis com o mercado interno, por força do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e do Regulamento de Isenção.
No entender das mesmas autoridades, esses auxílios satisfazem todas as condições fixadas no artigo 11.o desse regulamento, designadamente:
a)
A intensidade bruta dos auxílios não excedeu 80 % da diminuição das receitas da venda do produto devido às condições climáticas adversas;
b)
O cálculo das perdas foi feito ao nível da exploração;
c)
O montante da perda não incluía despesas não realizadas devido a condições climáticas adversas e os produtores não receberam indemnizações de outras entidades seguradoras;
d)
As compensações em causa haviam sido pagas diretamente aos agricultores;
e)
A decisão de concessão dos auxílios em causa, assim como o pagamento dos referidos auxílios, verificou-se no prazo de três e quatro anos, respetivamente, a contar da perda;
f)
O método de cálculo da produção normal é idêntico ao descrito no considerando 42 para os auxílios concedidos em 2008.
(47)
As autoridades gregas entendem, aliás, que, se os auxílios em apreço não pudessem ser considerados verdadeiras compensações (cf. considerando 36) ou compatíveis com o Regulamento de Isenção (cf. considerando 46), deveriam ser considerados conformes com o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e a Comunicação sobre o quadro temporário.
A concessão dos auxílios em questão facilitou o acesso dos agricultores beneficiários ao financiamento. Com efeito, as referidas compensações garantiram liquidez financeira à produção primária na Grécia, o único setor em que o Estado grego pôde apoiar-se nos primeiros meses da crise económica, de modo a evitar perigos para outros setores da economia. Contudo, os auxílios em apreço foram concedidos segundo critérios precisos, a saber, unicamente em caso de problemas económicos reais, ligados exclusivamente à produção de produtos agrícolas, mais concretamente, em caso de problemas causados à produção agrícola por condições climáticas adversas (cf. considerando 44). Relativamente à maior parte dos auxílios, não foram fixados limiares para a intensidade e o grau do problema de cada produtor, uma vez que o objetivo consistia em apoiar a economia grega em geral.
(48)
Por outro lado, de acordo com o ponto 7, alínea a), da Comunicação sobre o quadro temporário, a Comissão deve aplicar esta comunicação aos auxílios não notificados (15) se estes tiverem sido concedidos após 17 de dezembro de 2008. Consequentemente, as autoridades gregas entendem que o ponto 7, alínea a), da citada comunicação se aplica aos auxílios não notificados em causa, uma vez que os mesmos foram concedidos aos produtores após aquela data.
(49)
As autoridades gregas consideram que os auxílios em apreço, previstos a título excecional pelo despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009), satisfaziam todas as condições fixadas no ponto 4.2.2 da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, particularmente:
a)
Foram concedidos sob forma de regime, dado que se baseavam no referido despacho ministerial conjunto;
b)
Foram concedidos apenas a empresas que não se encontravam em dificuldade em 1 de julho de 2008, em conformidade com as Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade. As autoridades gregas confirmaram que estes auxílios foram concedidos exclusivamente a pessoas singulares, na sua maior parte isentas por lei de declaração de rendimentos para efeitos fiscais, porquanto os seus rendimentos anuais eram inferiores a 12 000 EUR. Todos os produtores que receberam as indemnizações em causa tinham transações correntes com bancos, uma vez que os auxílios foram pagos mediante depósito nas respetivas contas bancárias. As mesmas autoridades confirmam que os produtores em questão eram solventes e tinham possibilidade de obter financiamento bancário suficiente. Consequentemente, esses produtores não se encontravam em dificuldade no momento do pagamento dos auxílios;
c)
O regime de auxílios não foi aplicado a empresas ativas no setor das pescas;
d)
Os auxílios não constituíram auxílios à exportação ou auxílios que favoreçam os produtos nacionais em relação aos produtos importados;
e)
Foram concedidos em 2009, ou seja, antes de 31 de dezembro de 2010, em conformidade com o ponto 4.2.2, alínea f), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário;
f)
O montante do auxílio por agricultor oscilou entre 7 501 EUR e 15 000 EUR.
(50)
Em conformidade com o ponto 4.2.2, alínea g), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (com a redação que lhe foi dada em outubro de 2009), os auxílios em questão, recebidos por cada agricultor, não deveriam conduzir a que o montante total dos auxílios recebidos individualmente pelos mesmos agricultores no período de 1 de janeiro de 2008 e 31 de dezembro de 2010 excedesse 15 000 EUR. No entender das autoridades gregas, o facto de o ELGA não ter obtido dos agricultores uma declaração em papel ou em formato eletrónico sobre outros auxílios de minimis e os auxílios fundados no quadro comunitário temporário recebidos durante o exercício fiscal em curso constitui uma questão meramente formal. Assim, o incumprimento desta formalidade não deveria conduzir à conclusão de que a condição fixada no ponto 4.2.2, alínea g), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (com a redação que lhe foi dada em outubro de 2009) não foi satisfeita, tanto mais que, como pode demonstrar-se pelo sistema mecanográfico do ELGA, de 1 de janeiro de 2008 a 31 de dezembro de 2010, a Grécia não concedera auxílios de minimis aos produtores do setor primário dos produtos agrícolas nem auxílios fundados naquela comunicação.
(51)
Em todo o caso, na opinião das autoridades gregas, dos 387 404 547 EUR de auxílios, 75 382 500 EUR podem cair no âmbito de aplicação do Regulamento de minimis.
(52)
As mesmas autoridades estimam que os auxílios no valor de 75 382 500 EUR, supramencionados, satisfaziam todas as condições fixadas no Regulamento [(CE) n.o 1535/2007, relativo aos auxílios] de minimis. Em particular:
a)
Em conformidade com o artigo 3.o, n. 2, do Regulamento de minimis, relativamente aos auxílios supramencionados, os agricultores beneficiários não receberam, individualmente, compensações que excedessem 7 500 EUR no período dos exercícios fiscais de 2008 a 2010;
b)
O montante cumulado dos auxílios de minimis concedidos pela Grécia às empresas agrícolas no período de três exercícios fiscais não excedeu o montante de 75 382 500 EUR, ou seja, o montante cumulado máximo para a Grécia, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 3, e o anexo do Regulamento (CE) n.o 1535/2007.
4. Comentários às observações das partes interessadas
(53)
A Grécia alega que as partes interessadas não apresentaram provas que demonstrem que as indemnizações em causa tiveram um impacto na posição dos seus membros no mercado interno.
(54)
Quanto à observação de que não foi apresentada uma descrição da natureza das condições climáticas adversas, as autoridades gregas sublinham que a inclusão de tal descrição no despacho ministerial conjunto relativo às indemnizações não era necessária e que, pelo contrário, o que tinha de ser demonstrado era, por um lado, a existência de tais condições e, por outro, que o dano atingira o limiar de 30 % relativamente à produção normal. Por outro lado ainda, a Grécia comunicou, no quadro das observações que apresentou aos serviços da Comissão, dados analíticos sobre as condições climáticas referidas, corroborados pelas informações meteorológicas adequadas.
(55)
Relativamente à observação de que a Grécia não precisou o método de cálculo das indemnizações utilizado nem o limiar dos danos, as autoridades gregas recordam que das observações que apresentaram à Comissão constam informações pormenorizadas sobre estas duas questões.
(56)
Segundo as mesmas autoridades, a concessão das indemnizações em causa não teve impacto nos consumidores finais, uma vez que a diminuição dos preços dos produtos agrícolas abrangidos não implicou uma diminuição dos preços de retalho. Em abono deste ponto de vista, as autoridades gregas apresentaram artigos publicados na imprensa grega que indicam que os preços de retalho de vários produtos agrícolas, incluindo os produtos ora em causa, se mantiveram elevados não obstante o facto de o seu preço de venda por grosso ter diminuído.
VI. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO
1. Existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do tratado
(57)
O artigo 107.o, n.o 1, do Tratado declara incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. A Comissão entende que as condições supramencionadas se verificam nas medidas em apreço.
(58)
Medidas financiadas através de recursos estatais
Decorre do acórdão do Tribunal de Justiça da União Europeia de 22 de maio de 2003 proferido no processo C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio (16) (a seguir denominado «processo Freskot») [que esta condição se verifica no caso vertente, dado que a legislação nacional pertinente estabelece claramente] que as prestações efetuadas pelo ELGA são financiadas por recursos estatais e que são imputáveis ao Estado, na aceção da jurisprudência do Tribunal (17).
Como no caso Freskot, também no caso em apreço resulta do artigo 5.o-A da Lei 1790/1988 (cf. também considerando 11) e de outras disposições da legislação grega em vigor que as receitas do ELGA provenientes da contribuição especial de seguro são cobradas pela administração das contribuições, entram no orçamento do Estado como receitas do Estado e são atribuídas ao ELGA através do orçamento do Ministério da Agricultura (atualmente, Ministério do Desenvolvimento Rural e da Alimentação). Por consequência, o facto de as contribuições em causa serem contabilizadas como receitas do Estado basta para considerar que as prestações efetuadas pelo ELGA são provenientes de recursos estatais.
Acresce que, de acordo com o artigo 2.o da Lei 1790/1988 (18), por decisão do ministro da Agricultura, o ELGA pode pagar auxílios ou indemnizações aos beneficiários através da transferência de recursos do orçamento do Estado ou de empréstimos contraídos pelo ELGA com garantia e obrigação do Estado grego de reembolso do empréstimo.
Resulta da jurisprudência do Tribunal que as vantagens concedidas diretamente pelo Estado, assim como as concedidas por intermédio de um organismo público ou privado, designado ou instituído por esse Estado, constituem auxílios estatais, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado (19). Por conseguinte, no caso em apreço, os dois empréstimos contraídos pelo ELGA sob garantia do Estado grego (cf. considerandos 15 e 17) para pagamento de indemnizações em 2008 e 2009 constituem recursos estatais, na aceção do artigo 107.o, n.o 1 do Tratado, dado que fazem parte dos recursos do ELGA, pessoa coletiva de direito privado pertencente inteiramente ao Estado e sujeita ao controlo do ministro da Agricultura (cf. também considerando 8).
(59)
Auxílios que afetam as trocas comerciais e falseiam ou ameaçam falsear a concorrência
A Comissão verifica que as indemnizações em causa proporcionam uma vantagem aos produtores nacionais em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio. O setor agrícola está aberto à concorrência ao nível da União (20), pelo que é sensível a qualquer medida a favor da produção em qualquer Estado-Membro (21). Por conseguinte, as indemnizações em causa ameaçam falsear a concorrência no mercado interno e afetam as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
(60)
Auxílios que favorecem certas empresas ou certas produções
Segundo a jurisprudência do Tribunal de Justiça (22), são consideradas auxílios as intervenções que, independentemente da sua forma, aliviem os encargos que, normalmente, oneram o orçamento de uma empresa e que, por essa via, sem constituírem subvenções na aceção estrita do termo, têm natureza e efeitos idênticos.
No acórdão Freskot o Tribunal declarou que a noção de empresa, na aceção do artigo 102.o do Tratado, não abrange organismos como o ELGA no que diz respeito às suas atividades no quadro do regime obrigatório contra os riscos naturais (cf. n.os 79 e 88 do acórdão).
Na realidade, o regime de seguro obrigatório em causa prossegue, essencialmente, um objetivo de política social, que pretende assegurar uma cobertura adequada a todas as explorações agrícolas, incluindo as que têm uma exposição mais elevada aos riscos de ocorrência de danos provocados por desastres naturais (cf. n.os 66 e 67 do acórdão). A contribuição de seguro incide na totalidade dos produtos agrícolas em taxas uniformes, independentes do risco realmente corrido pelo produtor (com base no princípio da solidariedade). O ELGA está sujeito ao controlo do Estado, uma vez que o montante da contribuição, no que diz respeito às receitas, e as taxas de indemnização são fixados pelos ministros competentes.
À semelhança da conclusão do Tribunal no acórdão de 22 de janeiro de 2002 no processo C-218/00, Cisal/INAIL (23), também neste caso os dois elementos essenciais do regime de seguro do ELGA, a saber, o montante das indemnizações e o das contribuições, se encontram sob controlo do Estado e a filiação obrigatória que caracteriza o regime é condição sine qua non do equilíbrio financeiro deste, assim como a aplicação do princípio da solidariedade, que implica que as prestações pagas ao segurado não sejam proporcionais às contribuições pagas por este.
Diferentemente do caso Cisal/INAIL, no entanto, os beneficiários das prestações de seguro do ELGA são empresas que desenvolvem uma atividade económica. O facto de o ELGA não desenvolver uma atividade económica não basta, portanto, para se considerar que os beneficiários das prestações de seguros pagas por este organismo não são potenciais beneficiários de auxílios estatais, na aceção do Tratado (cf. acórdão Freskot, n.o 80).
No que diz respeito à questão da vantagem económica, o Tribunal refere simplesmente, no n.o 84 do acórdão Freskot, que «nestas condições, importa responder à questão de saber, por um lado, se e, eventualmente, em que medida, não existindo cobertura obrigatória, as explorações agrícolas gregas deveriam e efetivamente poderiam celebrar contratos de seguro com companhias de seguros privadas ou tomar outras disposições a fim de se protegerem de forma adequada contra as consequências que representam os riscos naturais para essas explorações e, por outro, em que medida a contribuição corresponde ao custo económico real das prestações fornecidas pela ELGA a título do seguro obrigatório, caso esse custo possa ser calculado». Contudo, no n.o 87, o Tribunal ressalva que «[…] não dispõe dos elementos de facto e de direito necessários para responder à parte da questão relativa à qualificação eventual de auxílios de Estado das prestações fornecidas pela ELGA ao abrigo do regime de seguro obrigatório contra os riscos naturais».
(61)
A jurisprudência do Tribunal confirma que nem o caráter social da medida (24) nem o facto de esta ser total ou parcialmente financiada por contribuições impostas pela autoridade pública e cobradas às empresas em causa (25) bastam para excluir a medida da qualificação de auxílio, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado, que não distingue as medidas de intervenção estatal segundo causas ou objetivos, antes as define em função dos seus efeitos (26).
As indemnizações pagas em 2008 pelo ELGA no quadro do regime de seguro obrigatório abrangeram determinados produtos agrícolas gregos de origem vegetal e animal, e as pagas em 2009 abrangeram determinadas culturas. Daqui se segue que as indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores locais de produtos agrícolas podem proporcionar uma vantagem financeira seletiva para esses produtores em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio.
Além disso, nos casos que apresentem um risco mais elevado de danos causados por desastres naturais, é duvidoso que as explorações agrícolas pudessem obter uma cobertura de seguro junto de um segurador privado em condições semelhantes. A Comissão considera, portanto, que, nestas circunstâncias, as compensações pagas pelo ELGA através do regime de seguros em causa constituem uma vantagem financeira seletiva para os beneficiários.
(62)
Atento o acórdão do Tribunal no caso Freskot (cf. n.o 86), pode, todavia, pôr-se a questão de saber se a medida em causa não poderá justificar-se pela natureza ou pela economia geral do sistema, o que cabe ao Estado em causa demonstrar (27). Impõe-se verificar se as características especiais do setor agrícola e sua particular dependência de determinadas condições climáticas, assim como a sua vulnerabilidade aos riscos naturais na Grécia, tornam necessária a instauração de um regime estatal que assegure um nível mínimo de compensação baseado no princípio da solidariedade. Porém, uma medida que constitui uma exceção à aplicação do sistema (para)fiscal geral pode justificar-se pela natureza e pela economia geral do sistema se o Estado-Membro em causa conseguir demonstrar que tal medida resulta diretamente dos princípios fundadores ou diretores desse sistema. Concomitantemente, deve distinguir-se entre, por um lado, os objetivos de um determinado regime, que lhe são exteriores, e, por outro, os mecanismos inerentes ao próprio sistema, que são necessários para a realização desses objetivos (28).
Uma vez que se verifica que o ELGA não é financiado unicamente por contribuições parafiscais mas também por contribuições diretas do Estado, tal justificação, baseada na solidariedade entre produtores, está excluída, pelo que todo o regime deve ser considerado seletivo.
Com efeito, no caso vertente, as indemnizações pagas aos produtores em 2008, no valor de 386 986 648 EUR, não foram, na sua maior parte, financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias, porquanto estas se elevaram a 88 353 000 EUR apenas. Assim, não se poderia já considerar que as prestações pagas aos produtores segurados foram financiadas unicamente por contribuições (29).
(63)
No que concerne às indemnizações pagas em 2009, no valor de 415 019 452 EUR, a Comissão observa que as mesmas não foram financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias, cujo montante ascendeu, em 2009, a 57 015 388 EUR. Essas indemnizações estavam previstas no despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009) como uma cobertura de seguro a título excecional dos danos na produção vegetal e não faziam parte das indemnizações que o ELGA teve de pagar aos produtores em 2009 para reparação dos danos no quadro do regime de seguro obrigatório. Consequentemente, no entender da Comissão, não colhe o argumento das autoridades gregas de que também estas indemnizações deveriam ser consideradas verdadeiras compensações.
(64)
Para poder pagar essas elevadas indemnizações aos produtores de produtos agrícolas, o ELGA teve de contrair dois empréstimos a reembolsar em dez anos (cf. considerandos 16 e 17). Com base nos dados apresentados pelas autoridades gregas relativamente à evolução das frações anuais de juros e de amortização destes dois empréstimos, forçoso é concluir que o ELGA não poderá reembolsar essas frações anuais em dez anos através das contribuições especiais de seguro dos produtores, porquanto essas contribuições deverão servir para pagar indemnizações por danos que ocorrerão nesses mesmos anos.
(65)
No contexto das informações suplementares prestadas, as autoridades gregas indicaram que a Lei 3877/2010 (relativa ao sistema de proteção e seguro da atividade agrícola) fora adotada com a finalidade de aumentar as receitas do ELGA.
A Comissão admite que a referida lei contribua, realmente, para o saneamento do funcionamento futuro do ELGA. No entanto, um aumento das receitas do ELGA não permite concluir que o mesmo seria suficiente para reembolsar os empréstimos em causa e conceder indemnizações aos produtores durante o mesmo período.
Assim, o empréstimo contraído pelo ELGA para 2009 onerou excessivamente as receitas que obterá nos próximos 10 anos, uma vez que tinha já o ónus do reembolso do empréstimo que contraíra para 2008 e para o qual «consignara» antecipadamente as contribuições de seguro dos anos anteriores. Como referem as partes interessadas (cf. considerandos 34 e 35), este problema agravar-se-á inevitavelmente devido à existência de dois empréstimos suplementares contraídos igualmente pelo ELGA em 2009. Consequentemente, não pode excluir-se que as medidas em questão seriam igualmente financiadas por outros recursos estatais disponibilizados ao ELGA.
(66)
Em todo o caso, daí não resulta que as diferenciações operadas pelos regimes de auxílio entre empresas que se encontram numa situação comparável de facto e de direito possam justificar-se com base nos objetivos de solidariedade do regime, no quadro da legislação grega sobre a indemnização de danos causados por fenómenos naturais. Em primeiro lugar, riscos semelhantes (ou comparáveis) são assumidos pelas próprias empresas noutros setores, que não os abrangidos por este regime; em segundo lugar, é evidente que, mesmo no setor agrícola coberto por este regime, alguns produtores estão sempre mais expostos do que outros a determinados riscos (devido ao tipo da sua produção ou localização geográfica), de modo que os auxílios serão sempre pagos preponderantemente a algumas categorias de produtores em detrimento de outras.
(67)
Por estes motivos, a Comissão conclui que as indemnizações pagas aos produtores de produtos agrícolas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílios estatais.
(68)
Consequentemente, importa analisar se existe a possibilidade de concessão de uma derrogação ao princípio geral da proibição dos auxílios estatais aí consagrado.
2. Qualificação das medidas como auxílios ilegais
(69)
Dado que os auxílios em causa foram concedidos e pagos sem notificação prévia, são ilegais, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999.
3. Apreciação da compatibilidade dos auxílios à luz do artigo 107.o, N.o 3, alínea c), do TFUE
(70)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE, os auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas atividades ou regiões económicas podem ser considerados compatíveis com o mercado interno, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrariem o interesse comum.
(71)
Para poder beneficiar desta derrogação, os auxílios em causa devem ser conformes com os textos jurídicos vigentes à data da sua concessão, ou seja, em 2008 e 2009. No caso vertente, trata-se do artigo 11.o do Regulamento de Isenção e das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013, nomeadamente do capítulo V.B, relativo aos auxílios para compensar danos causados à produção agrícola ou aos meios de produção agrícola e, mais precisamente, do ponto V.B.3, relativo aos auxílios para compensar os agricultores por perdas causadas por condições climáticas adversas.
Importa referir que as disposições do capítulo V.B.4 das Orientações relativamente aos auxílios à luta contra epizootias e doenças das plantas deveriam aplicar-se a determinadas produções contempladas com os auxílios concedidos aos agricultores em 2009 (tabaco do Oriente e batatas de verão). Contudo, uma vez que as autoridades gregas demonstraram que as doenças que afetaram essas produções resultaram de condições climáticas adversas (cf. também considerando 44), conforme a nota de pé-de-página n.o 31 do capítulo V.B.4 das Orientações, a Comissão apreciou as medidas de auxílio à luz do capítulo V.B.3.
(72)
As condições previstas nas disposições supramencionadas das Orientações aplicáveis ao caso em apreço são as seguintes:
a)
Em conformidade com o ponto 125 das Orientações, fenómenos meteorológicos adversos como a geada, o granizo, a chuva ou a seca, ou seja, como os que, no caso vertente, causaram danos em determinadas produções agrícolas na Grécia em 2008 e 2009, podem ser equiparados a calamidades naturais quando o nível de danos atinja um certo limiar da produção normal. A compensação por tais acontecimentos equiparados contribui para o desenvolvimento do setor agrícola e deve ser autorizada com base no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
Assim, para poderem beneficiar dos auxílios, os danos resultantes de condições climáticas adversas devem atingir 30 % da produção anual média do interessado durante os três anos anteriores ou de uma média trienal baseada nos cinco anos anteriores, excluindo o valor mais elevado e o mais baixo. De acordo com o ponto 128 das Orientações, a Comissão pode aceitar métodos alternativos de cálculo da produção normal, incluindo valores de referência regionais, desde que considere que são representativos e se não baseiam em rendimentos anormalmente elevados;
b)
As notificações das medidas de auxílio devem incluir nas justificações dados meteorológicos adequados. Além disso, o fenómeno climático adverso suscetível de ser equiparado a uma calamidade natural deve ser formalmente reconhecido como tal pelas autoridades públicas;
c)
A intensidade bruta do auxílio não pode exceder 80 % [90 % nas zonas desfavorecidas ou nas zonas referidas no artigo 36.o, alínea a), subalíneas i), ii) e iii), do Regulamento (CE) n.o 1698/2005 do Conselho, de 20 de setembro de 2005, relativo ao apoio ao desenvolvimento rural pelo Fundo Europeu Agrícola de Desenvolvimento Rural (FEADER) (30), delimitadas pelos Estados-Membros de acordo com os artigos 50.o e 94.o deste regulamento] da diminuição das receitas da venda do produto, calculada subtraindo-se:
i)
o resultado da multiplicação da quantidade de produto produzida no ano do fenómeno climático adverso pelo preço de venda médio durante esse ano
ii)
resultado da multiplicação da quantidade anual média produzida nos três anos anteriores (ou em três dos cinco anos anteriores, excluídos os valores superior e inferior) pelo preço de venda médio obtido.
O montante elegível para auxílio pode ser acrescido de outras despesas que oneraram especialmente agricultor devido à não-realização da colheita em consequência do fenómeno adverso;
d)
Do montante máximo dos danos que podem beneficiar do auxílio devem ser deduzidos os montantes eventualmente recebidos a título de regimes de seguro e as despesas não efetuadas devido ao fenómeno climático adverso;
e)
Os danos devem ser calculados ao nível de cada exploração, mas a Comissão pode aceitar o cálculo baseado nas médias das perdas, contanto que estas sejam representativas e não resultem numa sobrecompensação significativa a favor dos beneficiários;
f)
O beneficiário deve, em todo o caso, suportar uma parte dos custos [ponto 125, alínea d), das Orientações];
g)
Os regimes devem ser instituídos no prazo de três anos e os auxílios pagos no prazo de quatro anos após a realização das despesas ou da ocorrência do dano.
(73)
Quanto aos auxílios compensatórios no montante de 373 257 465,71 EUR que o ELGA concedeu aos produtores como reparação dos danos sofridos na produção vegetal devido às condições climáticas adversas, a Comissão observa que, na sua maioria - a saber, no valor de 347 193 466,52 EUR (cf. considerando 42) - são conformes às disposições do Regulamento de Isenção e às Orientações mencionadas no considerando 72. Também os auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal, no montante de 2 472 785,97 EUR, respeitam, na sua maior parte - a saber, no valor de 2 300 185,51 EUR -, o disposto no Regulamento de Isenção e as Orientações mencionadas no considerando 72.
(74)
Em particular, como o demonstra o quadro do considerando 42, a condição a que se refere o considerando 72, alínea a) - a saber, os danos atingirem o limiar de 30 % da produção normal -, é satisfeita no que concerne os auxílios compensatórios correspondentes ao montante de 347 193 466,52 EUR. No que diz respeito aos auxílios por danos sucessivos, o nível de dano excedeu 30 % da produção normal em casos correspondentes a 93,02 % do montante total desses auxílios, ou seja, 2 300 185,51 EUR; consequentemente, a condição a que se refere o considerando 72, alínea a), é igualmente satisfeita.
(75)
Com base nas informações prestadas pelas autoridades gregas (cf. considerando 39), a intensidade bruta dos auxílios compensatórios em causa relativamente à diminuição das receitas da venda do produto respeitam os limites máximos fixados pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção [cf. considerando 72, alínea c)]. Contudo, o cálculo da intensidade não se refere à quantidade média produzida no decurso dos três anos anteriores (ou a uma média trienal), em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Isenção, dado ter sido aplicado aos auxílios compensatórios em causa outro método de cálculo da produção normal (cf. considerando 40 sobre a descrição do método de cálculo).
(76)
De acordo com o ponto 128 das Orientações, a Comissão pode aceitar métodos alternativos de cálculo além do previsto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção, desde que considere que são representativos e se não baseiam em rendimentos anormalmente elevados. Após analisar a descrição do método de cálculo utilizado neste caso, a Comissão considera que o mesmo se subsume àquele ponto das Orientações e que, tendo em conta a intensidade dos auxílios em apreço, não existiu o risco de sobrecompensação dos danos sofridos.
(77)
A Comissão observa igualmente que os dados meteorológicos comunicados pela Grécia, respeitantes à campanha de 2007-2008, provam a ocorrência de fenómenos climáticos suscetíveis de justificar a concessão das indemnizações em causa.
(78)
Por outro lado, segundo as informações prestadas sobre os auxílios em causa (cf. considerando 39), estes foram diminuídos dos montantes eventualmente recebidos de companhias de seguros e das despesas não suportadas devido ao fenómeno responsável pelos danos. Acresce que o cálculo dos danos foi feito ao nível da exploração. Por último, os prazos de pagamento dos auxílios após a perda, referidos no considerando 72, alínea g), foram respeitados.
(79)
O que antecede permite, portanto, à Comissão concluir que os auxílios compensatórios no total de 349 493 652,03 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores em 2008 para reparar danos nas respetivas produções vegetais, dos quais 2 300 185,51 EUR dizem respeito a auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal, respeitaram as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e as Orientações, podendo, pois, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno, ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(80)
No entanto, como o demonstra o quadro do considerando 42, os auxílios compensatórios no montante de 26 063 999,19 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores de produtos agrícolas em 2008 como reparação dos danos nas respetivas produções vegetais não respeitam o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção relativamente ao limiar do dano em relação à produção normal. A Comissão verifica que esses auxílios compensatórios não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, consequentemente, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(81)
No que concerne aos auxílios compensatórios no montante de 7 338 119,74 EUR concedidos aos agricultores pelo ELGA em 2008 por perdas no efetivo pecuário, decorre do considerando 43 que, na opinião das autoridades gregas, esses auxílios foram pagos no quadro do regime de seguro obrigatório, não constituindo auxílios estatais. Embora as mesmas autoridades cheguem a essa conclusão para todos os auxílios compensatórios concedidos pelo ELGA em 2008 e 2009, os auxílios em questão foram os únicos sobre os quais não prestaram informações complementares suscetíveis de os qualificar como compatíveis com as Orientações. Por esta razão, a Comissão conclui que esses auxílios não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, consequentemente, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
De qualquer modo, a Comissão sublinha que compete ao Estado-Membro em causa, no cumprimento do seu dever de cooperação para com a Comissão, apresentar todos os elementos suscetíveis de permitir a esta instituição verificar se as condições da derrogação solicitada estão preenchidas (31). No caso vertente, as autoridades gregas nunca invocaram a aplicação das Orientações nem apresentaram qualquer documento que permitisse à Comissão examinar os dados à luz dessas Orientações, não obstante as indicações dadas pela Comissão no considerando 21 da decisão de dar início ao procedimento formal de exame.
(82)
Quanto aos auxílios no montante de 114 374,86 EUR por danos na produção vegetal causadas por ursos, não são os mesmos abrangidos pelo capítulo V das Orientações sobre a gestão dos riscos e das crises. Em conformidade com o ponto 23 das Orientações, tratando-se de medidas de auxílio não abrangidas pelas Orientações, a Comissão procede a um exame caso-a-caso e só aprova medidas deste tipo se a contribuição positiva para o desenvolvimento do setor compensar largamente os riscos de distorção da concorrência por elas apresentado.
De acordo com o ponto 113 das Orientações, quando se trate de autorizar um auxílio estatal à gestão dos riscos, deve ser exigida aos produtores uma contribuição mínima para as perdas, no intuito de atenuar o risco de distorções da concorrência e de os incitar a minimizarem os riscos. No entanto, no caso vertente, a intensidade dos auxílios concedidos foi de 100 % e, no entender da Comissão, a total ausência de contribuição dos produtores para as perdas apresenta riscos de distorção da concorrência. Por esta razão, a Comissão considera que, neste caso, deveria ter sido exigida aos produtores uma contribuição mínima da ordem dos 20 %. Por conseguinte, esses auxílios são compatíveis com o mercado interno até 80 % da sua intensidade, ou seja, 91 500 EUR. Quanto ao remanescente, correspondente a 20 % da sua intensidade, os referidos auxílios são considerados incompatíveis com o mercado interno.
(83)
No que se refere aos auxílios para ações corretivas no seguimento de lapsos de registo nos relatórios de avaliação dos auxílios por danos na produção vegetal e no efetivo pecuário, a Grécia comunicou apenas o montante total desses auxílios, a saber, 3 803 901,72 EUR. No entanto, nas informações complementares enviadas à Comissão pelas autoridades gregas, não foram precisados os montantes respeitantes às ações corretivas que se prendem com auxílios compensatórios por danos na produção vegetal e no efetivo pecuário, assim como na produção vegetal, causados por ursos (cf. considerandos 41, 42 e 43). Uma vez que as ações corretivas diziam respeito a erros administrativos que constituíam dívidas do ELGA para com os beneficiários dos auxílios em causa, a Comissão conclui que só os auxílios corretivos poderiam fazer parte dos auxílios compensatórios em questão. Porém, atendendo a que apenas os auxílios compensatórios por danos na produção vegetal no montante de 349 666 252,49 EUR (cf. considerando 75) foram considerados compatíveis, a Comissão conclui que só as ações corretivas respeitantes aos referidos auxílios compensatórios podem ser consideradas auxílios que satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações e beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(84)
Dos auxílios compensatórios no total de 415 019 452 EUR pagos pelo ELGA aos agricultores em 2009, são conformes com as disposições do Regulamento de Isenção e as Orientações, como exposto no considerando 73, os auxílios correspondentes a 27 614 905 EUR.
(85)
Com base nos dados pormenorizados comunicados pelas autoridades gregas sobre cada auxílio compensatório pago pelo ELGA em 2009 (cf. considerando 37), a Comissão verificou que a condição invocada no considerando 73, alínea a), a saber que os danos devem atingir o limiar de 30 % da produção normal, se encontra satisfeita no que diz respeito aos auxílios no montante de 27 614 905 EUR.
(86)
Como decorre dos considerandos 76 a 79 sobre uma parte dos auxílios concedidos pelo ELGA em 2008, as mesmas conclusões podem aplicar-se igualmente aos auxílios concedidos em 2009, no montante de 27 614 905 EUR, ou seja, que estes últimos também respeitam todas as outras condições fixadas no Regulamento de Isenção e nas Orientações.
(87)
Em particular, a intensidade dos auxílios em causa, o método de cálculo utilizado, os dados meteorológicos relativos aos fenómenos registados durante a campanha de 2008-2009 (cf. quadro do considerando 44), a exclusão de sobrecompensação dos danos sofridos, assim com os prazos de pagamento dos auxílios após a ocorrência do dano, respeitam as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações.
(88)
Com base no que antecede, a Comissão verifica que os auxílios no montante de 27 614 905 EUR pagos pelo ELGA aos agricultores em 2009 podem ser considerados compatíveis com as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações. Podem, por conseguinte, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(89)
No que se refere aos auxílios - a que corresponde o montante restante - 387 404 547 EUR -, a Comissão verifica, contrariamente às autoridades gregas (cf. considerando 46), que não satisfazem as condições fixadas pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção.
(90)
Dos dados pormenorizados comunicados pela Grécia sobre cada auxílio concedido em 2009 resulta que os fenómenos meteorológicos desfavoráveis em causa não se subsumem à definição de fenómenos meteorológicos adversos equiparáveis a catástrofes naturais, estabelecida no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção, porquanto as condições climáticas adversas em questão destruíram menos de 30 % da produção normal dos agricultores beneficiários. Acresce que a produção normal em causa não foi calculada conforme disposto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção (32) e, por conseguinte, a intensidade dos auxílios em causa não foi fixada em conformidade com o cálculo previsto no artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento de Isenção.
(91)
Por outro lado, as autoridades gregas consideram que os auxílios em apreço satisfazem igualmente todas a condições para serem considerados compatíveis com o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e com a Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (cf. considerandos 47 a 50).
(92)
Relativamente aos auxílios não notificados em causa, todos concedidos em 2009, a Comissão é de opinião que o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado não pode aplicar-se diretamente, dado que a Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, aplicável desde 17 de dezembro de 2008, foi adotada pela Comissão com base na mesma disposição. No ponto 4.2.2, alínea h), a comunicação exclui expressamente do seu âmbito de aplicação as empresas especializadas na produção agrícola primária. De acordo com jurisprudência constante, no domínio dos auxílios estatais, a Comissão está vinculada aos enquadramentos e comunicações que adota, contanto que estes se não afastem das normas do Tratado (33). Ao entender, então, no ponto 4.2.2, alínea h), da Comunicação sobre o quadro temporário, que o regime de auxílio (que, recorde-se, visava facilitar o acesso ao financiamento no contexto da crise económica e financeira) se não aplicava às empresas ativas no setor da produção agrícola primária, a Comissão considerou, atentas as importantes distorções da concorrência suscetíveis de se verificarem neste setor, que tais auxílios não seriam necessários nem proporcionais, na aceção do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado, até à entrada em vigor de regras e limites específicos adotados para o setor (34). No entender da Comissão, a comunicação, conforme vigorava então, aplica-se, portanto, aos auxílios concedidos de 17 de dezembro de 2008 a 27 de outubro de 2009.
As orientações vigentes à data da concessão dos auxílios são as Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013. No entanto, como resulta do considerando 90, as condições climáticas adversas ocorridas neste caso destruíram menos de 30 % da produção normal dos agricultores beneficiários. Daqui decorre que as condições pertinentes estabelecidas pelas Orientações não podem ser consideradas satisfeitas relativamente aos auxílios compensatórios em causa.
(93)
Como decorre do considerando 48, as autoridades gregas são de opinião que o ponto 7, alínea a), da Comunicação da Comissão sobre o quadro comunitário temporário se aplica aos auxílios não notificados em causa, uma vez que os mesmos foram concedidos aos produtores após 17 de dezembro de 2008.
A Comissão entende, no entanto, que a possibilidade de declarar auxílios no setor agrícola compatíveis ao abrigo da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário só pode abranger os auxílios no setor agrícola concedidos a partir de 28 de outubro de 2009, data em que entrou em vigor a alteração da mesma comunicação, que prevê um montante limitado de auxílio compatível para as empresas ativas na produção agrícola primária.
(94)
No caso vertente, de acordo com os dados pormenorizados comunicados pelas autoridades gregas para cada auxílio concedido pelo ELGA em 2009, a quase totalidade dos auxílios em causa foi concedida aos produtores dos produtos agrícolas em datas anteriores à supramencionada (28 de outubro de 2009). Com efeito, a maior parte dos auxílios foi concedida entre março e julho de 2009, tendo outros auxílios sido concedidos em setembro do mesmo ano.
(95)
A Comissão conclui, assim, que os auxílios em causa não são conformes com a supracitada comunicação, não podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(96)
A Comissão reconhece, no entanto, que as alterações introduzidas para o setor agrícola na mesma comunicação podem aplicar-se aos auxílios concedidos pelo ELGA aos produtores de produtos agrícolas em datas posteriores a 28 de outubro de 2009 (foram muito poucos os auxílios em causa concedidos em dezembro de 2009 e novembro de 2010).
(97)
Esses auxílios satisfazem as condições fixadas no ponto 4.2.2 da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário. A condição estabelecida no ponto 4.2.2, alínea g), da citada comunicação não foi, no entanto, satisfeita, uma vez que o ELGA não obteve dos agricultores beneficiários uma declaração relativa a eventuais outros auxílios de minimis e auxílios fundados naquela comunicação, que aqueles haviam recebido durante o exercício fiscal correspondente. A Comissão considera, não obstante este facto, válido o argumento das autoridades gregas segundo o qual, no caso em apreço, essa exigência deveria constituir uma mera formalidade, porquanto a Grécia não concedera a empresas agrícolas, no período de 1 de janeiro de 2008 a 31 de dezembro de 2010, auxílios de minimis ou auxílios fundados na Comunicação sobre o quadro comunitário temporário. Assim sendo, a Comissão conclui que os auxílios a que a comunicação referida se aplica satisfazem as condições fixadas no seu ponto 4.2.2, podendo beneficiar do disposto no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(98)
Por outro lado, a Comissão considera possível que uma parte desses auxílios, no montante de 75 382 500 EUR, satisfaça todas as condições fixadas pelo Regulamento (CE) n.o 1535/2007 (cf. considerandos 51 e 52).
VII. CONCLUSÕES
(99)
As indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores em 2008, no montante de 386 986 648 EUR, apenas em parte foram financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias pagas pelos agricultores, porquanto estas, em 2008, não excediam 88 353 000 EUR. As indemnizações pagas em 2009, no montante de 415 019 452 EUR, não foram financiadas por contribuições especiais obrigatórias.
(100)
Quanto aos dois empréstimos que o ELGA contraiu para pagar as referidas indemnizações aos produtores, forçoso é referir que aquele organismo não poderá reembolsar, com recurso às contribuições dos produtores para o seguro especial, as prestações anuais de juros e amortização em dez anos, período fixado para o reembolso desses montantes, porquanto as contribuições deverão servir para pagar indemnizações por danos que terão ocorrido durante os anos em questão.
(101)
Pelo exposto, não se pode considerar que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório foram financiadas unicamente pelas contribuições pagas pelos produtores a título de contribuição de seguro especial. Por este motivo, a Comissão conclui que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílios estatais.
(102)
A Comissão observa que a República Helénica executou as referidas medidas, violando o disposto no artigo 108.o, n.o 3, do Tratado.
(103)
Relativamente aos auxílios compensatórios concedidos em 2008 no quadro do regime de seguro especial obrigatório, a Comissão:
a)
Conclui pela compatibilidade dos auxílios estatais no montante de 349 493 652,03 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, dos quais 2 300 185,51 EUR dizem respeito a auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal. A Comissão considera que os referidos auxílios respeitam as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado;
b)
Considera que os auxílios estatais, no montante de 33 402 118,93 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores por determinados danos na produção vegetal e no efetivo pecuário não satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, sendo, portanto, incompatíveis com o mercado interno;
c)
Considera que os auxílios estatais, no montante de 114 374,86 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores por danos nas respetivas produções vegetais causadas por ursos são suscetíveis de apresentar riscos de distorção da concorrência, sendo portanto, incompatíveis com o mercado interno;
d)
Considera que, dos auxílios estatais no montante de 3 803 901,72 EUR concedidos para ações corretivas na sequência de erros nos relatórios de avaliação dos danos, apenas as ações corretivas respeitantes a auxílios compensatórios no montante de 349 493 652,03 EUR, por danos na produção vegetal, e as ações corretivas respeitantes a auxílios compensatórios no montante de 91 500 EUR, por danos na produção vegetal causadas por ursos, satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado. Contrariamente, os restantes auxílios estatais concedidos para ações corretivas não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(104)
Relativamente aos auxílios compensatórios que ascenderam a 425 000 000 EUR, concedidos em 2009 no quadro do regime de seguro especial obrigatório, a Comissão concluiu:
a)
Pela compatibilidade dos auxílios estatais no montante de 27 614 905 EUR que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais. A Comissão considera que os referidos auxílios satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado;
b)
Relativamente aos auxílios estatais no montante de 387 404 547 EUR que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, que:
-
os concedidos anteriormente a 28 de outubro de 2009 (35) não satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, sendo, portanto, incompatíveis com o mercado interno. Esta conclusão não prejudica os auxílios que, à data da sua concessão, satisfaziam todas as condições fixadas no regulamento de minimis aplicável,
-
os concedidos após 28 de outubro de 2009 satisfazem todas as condições fixadas na Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. As indemnizações pagas pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (a seguir denominado «ELGA») aos produtores de produtos agrícolas em 2008 e 2009 constituem auxílios estatais.
2. Os auxílios compensatórios concedidos em 2008 no quadro do regime de seguro especial obrigatório são compatíveis com o mercado interno na parte respeitante ao montante de 349 493 652,03 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, assim como na parte respeitante às perdas na produção vegetal causadas por ursos, no montante de 91 500 EUR, e a ações corretivas realizadas no quadro dos auxílios supramencionados. Os auxílios compensatórios correspondentes ao montante restante, pagos em 2008 no quadro do regime de seguro especial, são incompatíveis com o mercado interno.
3. Os auxílios compensatórios no montante de 27 614 905 EUR, concedidos em 2009 pelo Despacho Conjunto n.o 262037 dos ministros da Economia das Finanças e do Desenvolvimento Rural de 30 de janeiro de 2009, são compatíveis com o mercado interno.
Os auxílios compensatórios no montante de 387 404 547 EUR, concedidos aos produtores anteriormente a 28 de outubro de 2009, são incompatíveis com o mercado interno. Esta conclusão não prejudica os auxílios que, à data da sua concessão, satisfaziam todas as condições fixadas no Regulamento (CE) n.o 1535/2007.
Artigo 2.o
1. A Grécia deve adotar todas as medidas necessárias para recuperar junto dos beneficiários os auxílios incompatíveis referidos no artigo 1.o já ilegalmente colocados à sua disposição.
2. Os auxílios a recuperar devem incluir juros calculados desde a data em que foram postos à disposição dos beneficiários até à data da sua recuperação efetiva.
3. Os juros devem ser calculados em conformidade com o disposto no capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (36).
4. A recuperação deve ser efetuada de imediato e segundo os procedimentos previstos no direito nacional, desde que estes permitam a execução imediata e efetiva da presente decisão.
Artigo 3.o
A recuperação do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 2 e 3, deve ser imediata e efetiva. A Grécia deve assegurar a aplicação da presente decisão no prazo de quatro meses a contar da data da sua notificação.
Artigo 4.o
1. A Grécia deve apresentar à Comissão, no prazo de dois meses após a notificação da presente decisão, o seguinte:
a)
O montante total (capital mais juros até à recuperação) a recuperar dos beneficiários;
b)
Uma descrição pormenorizada das medidas já tomadas ou previstas para dar cumprimento à presente decisão;
c)
Documentos comprovativos de que os beneficiários foram intimados a reembolsar o auxílio.
2. A Grécia deve informar a Comissão dos progressos das medidas nacionais adotadas para dar cumprimento à presente decisão, até à recuperação total do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 2 e 3.
3. Após o prazo de dois meses referido no n.o 1, a Grécia deve apresentar, a simples pedido da Comissão, um relatório relativo às medidas já adotadas ou previstas para dar cumprimento à presente decisão. Desse relatório devem constar igualmente informações pormenorizadas sobre os montantes de auxílio e os juros já recuperados junto dos beneficiários.
Artigo 5.o
A destinatária da presente decisão é a República Helénica.
Feito em Bruxelas, em 7 de dezembro de 2011.