NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
REGULAMENTO (UE) N.o 118/2011 DA COMISSÃO
de 10 de Fevereiro de 2011
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da Tailândia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 20 de Maio de 2010, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da Tailândia («país em causa») na União.
(2)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 6 de Abril de 2010 pela Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («autor da denúncia») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União no que se refere a determinados mecanismos de argolas para encadernação. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
1.2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores da Tailândia conhecidos, os representantes do país em causa, bem como os importadores e utilizadores conhecidos. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(4)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como a todas as outras partes que o solicitaram, nos prazos estabelecidos no aviso de início, nomeadamente o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, o produtor-exportador da Tailândia conhecido, os representantes do país em causa, e os importadores e utilizadores conhecidos. Foram concedidas audições a todas as partes que o solicitaram dentro do prazo e que demonstraram que existiam razões especiais para serem ouvidas.
(5)
Foram recebidas respostas aos questionários e outras observações de um produtor-exportador da Tailândia, do produtor da União autor da denúncia, de cinco importadores e comerciantes independentes (incluindo um que também produz da União) e de um utilizador.
(6)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória do dumping, do prejuízo dele decorrente e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtor da União
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria
b)
Produtor-exportador da Tailândia
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
c)
Empresas coligadas com o produtor-exportador da Tailândia
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong
d)
Importadores da União
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itália
-
Rendol enterprises, Reilingen, Alemanha
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itália (também produtor da União)
-
Winter Company Spain S.A., Espanha
1.3. Período de inquérito e período considerado
(7)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PI («período de inquérito sobre o prejuízo»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(8)
O produto em causa são os mecanismos de argolas para encadernação que são constituídos por, pelo menos, duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas pelo menos quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço, podendo ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação, originários da Tailândia («produto em causa» ou «MAE») e actualmente classificados com o código NC ex 8305 10 00. Os mecanismos de alavanca, classificados no mesmo código NC, não estão incluídos no âmbito do presente processo.
(9)
Os MAE são utilizados para arquivar diferentes tipos de documentos ou papéis. São utilizados, designadamente, para fabricar classificadores, manuais técnicos, álbuns para fotografias ou para selos, catálogos e brochuras.
(10)
Durante o PI, foram vendidos na União Europeia numerosos modelos diferentes de MAE. Os modelos variavam quanto ao tamanho, à forma e ao número de anéis, ao tamanho da chapa de base e ao sistema de abertura dos anéis (puxando as argolas para fora ou através de um dispositivo de mola). Atendendo a que todos partilham as mesmas características físicas e técnicas, e que os modelos de MAE podem, no caso de certas categorias, substituir-se mutuamente, a Comissão determinou que todos os MAE constituem um único produto para efeitos do presente processo.
2.2. Produto similar
(11)
Apurou-se que o produto produzido e vendido no mercado interno da Tailândia, bem como o produto fabricado e vendido na União pelos produtores da União, têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações de base. Por conseguinte, são provisoriamente considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. AMOSTRAGEM
3.1. Amostragem de importadores independentes
(12)
Dado o número aparentemente elevado de importadores independentes, previa-se no aviso de início a possibilidade de recorrer ao método de amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, foi solicitado a todos os importadores independentes que se dessem a conhecer contactando a Comissão e que apresentassem, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas actividades relacionadas com o produto em causa (como definido no ponto 2.1) durante o período de 1 de Abril de 2009 a 31 de Março de 2010.
(13)
Após a análise das informações fornecidas e atendendo ao reduzido número de importadores que manifestaram a intenção de colaborar, a Comissão decidiu que não seria necessário recorrer à amostragem.
4. DUMPING
(14)
Uma empresa na Tailândia respondeu ao questionário destinado aos produtores-exportadores. Uma empresa envolvida nas vendas do produto em causa, localizada em Hong Kong e coligada com este produtor-exportador, também respondeu ao questionário. Com base nos dados sobre a importação do Eurostat, o produtor-exportador (juntamente com a sua empresa coligada) assegurou todas as exportações da Tailândia para a União.
4.1. Valor normal
(15)
O inquérito revelou que o produtor-exportador facultou informações incompletas e incorrectas sobre os elementos significativos do seu custo de produção, como o consumo aparente de níquel metálico e o consumo aparente de outras matérias-primas. Acresce que outros dados comunicados relativamente aos custos de produção e às capacidades de produção eram incoerentes e não puderam ser conciliados. Por último, o inquérito revelou que existia uma empresa coligada localizada na República Popular da China que, contrariamente ao que tinha sido inicialmente alegado pelo produtor-exportador, estava envolvida nas vendas e na administração do produto em causa. Os custos comunicados não incluíram os custos pertinentes desta empresa coligada, tendo sido, assim, considerados incompletos.
(16)
Com base no que antecede, concluiu-se que os dados sobre o custo apresentados não forneciam uma base suficientemente fiável para a determinação do valor normal. Considerou-se, por conseguinte, basear as conclusões, pelo menos parcialmente, nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(17)
A empresa foi imediatamente informada, tendo-lhe sido dada a oportunidade de apresentar explicações adicionais em conformidade com o artigo 18.o, n.o 4, do regulamento de base. Contudo, as explicações fornecidas pela empresa foram insatisfatórias, uma vez que não esclareceram as incoerências detectadas. A empresa não conseguiu também refutar os elementos de prova de que tinha apresentado informações incompletas, incorrectas e erróneas. Além disso, a empresa não apresentou informações essenciais sobre a empresa coligada supramencionada estabelecida na República Popular da China, envolvida na produção e nas vendas do produto em causa.
(18)
Atendendo ao que precede, considerou-se que o valor normal para o produtor-exportador deveria ser provisoriamente determinado com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(19)
Na ausência de quaisquer outras informações mais fiáveis, o valor normal foi provisoriamente calculado com base nas informações relativas ao custo de fabrico na Tailândia facultadas pelo autor da denúncia. Em conformidade com o artigo 18.o, n.o 5, do regulamento de base, essas informações foram cruzadas com informações verificadas obtidas durante o inquérito, incluindo as relativas a custos de pessoal e energia na Tailândia. Sempre que adequado, as informações facultadas na denúncia foram corrigidas pelas informações verificadas obtidas durante o inquérito.
(20)
Para ter em conta os VAG e os lucros, respectivamente 16 % e 8 %, foi acrescentado um montante razoável ao custo de fabrico estabelecido supra, com base nas informações apresentadas na denúncia.
4.2. Preço de exportação
(21)
O produtor-exportador efectuou vendas de exportação para a União através da sua empresa comercial coligada localizada fora da União.
(22)
O preço de exportação foi estabelecido com base nos preços aos quais o produto foi vendido pela empresa comercial coligada para a União, ou seja, a um comprador independente, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar.
4.3. Comparação
(23)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(24)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que aplicável e justificado, foram efectuados ajustamentos para ter em conta diferenças nos custos de transporte, seguro e crédito.
4.4. Margem de dumping
(25)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, a margem de dumping foi determinada para o produtor-exportador colaborante com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado por tipo do produto e o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto, como acima estabelecido.
(26)
Com base na metodologia acima descrita, as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Produtor-exportador
Margem de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
17,2 %
(27)
Uma vez que o produtor-exportador colaborante assegurou a totalidade das exportações tailandesas do produto em causa para a União, considerou-se que a margem de dumping residual deveria ser fixada ao nível da margem de dumping estabelecida para este produtor-exportador colaborante, ou seja, 17,2 %.
5. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(28)
Durante o período de inquérito, os MAE foram fabricados na UE pelos seguintes produtores:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itália.
(29)
O primeiro produtor é o requerente e colaborou no inquérito. O inquérito estabeleceu que o requerente representou mais de 50 % da produção total da União de MAE no PI.
(30)
O segundo produtor (de menor dimensão) também é importador de MAE provenientes da Tailândia, tendo-se oposto ao processo. Com base nas informações facultadas pela empresa, apurou-se que, durante o período total considerado para a análise do prejuízo, o volume das suas compras de produtos tailandeses foi, em média, comparável ao volume da sua própria produção.
(31)
Atendendo ao que precede, considera-se que, nos termos do artigo 4.o, n.o 1, alínea a), o segundo produtor deve ser excluído da definição de indústria da União, pelo que apenas o produtor requerente deverá constituir a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base. A referida empresa passa a ser designada por «indústria da União».
(32)
Importa referir que, no passado, a indústria da União era originalmente composta por dois produtores diferentes (Koloman Handler, da Áustria, e Robert Krause, da Alemanha), que faliram e foram adquiridos por um grupo austríaco. Estas empresas foram objecto de uma reestruturação significativa, tendo a actual estrutura da Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH sido criada em 2003. A sede desta empresa situa-se na Áustria, ao passo que a produção tem lugar na Hungria.
6. PREJUÍZO
6.1. Consumo da União
(33)
O consumo foi estabelecido com base nos seguintes valores:
-
vendas verificadas totais no mercado da União comunicadas pela indústria da União e pelo outro produtor da União Europeia,
-
volume de exportação verificado total para a UE do produtor-exportador da Tailândia durante os períodos solicitados no questionário (anos de 2008, 2009 e PI), e Eurostat para os outros anos,
-
Eurostat para as importações provenientes de outros países terceiros.
(34)
Com base nestes elementos, o consumo de MAE da UE evoluiu da seguinte forma:
2006
2007
2008
2009
PI
Consumo (1 000 unidades)
100
100
111
93
95
Fonte: respostas ao questionário (verificadas) e dados do Eurostat.
(35)
O consumo desceu 5 % durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo (3). Note-se, contudo, que, após um aumento de cerca de 10 % entre 2006 e 2008, o consumo caiu 15 % no período subsequente.
6.2. Importações provenientes da Tailândia
a) Volume e parte de mercado das importações
2006
2007
2008
2009
PI
Volume de importações
100
65
153
116
119
Parte de mercado
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Fonte: resposta ao questionário (verificada) e dados do Eurostat.
(36)
As importações provenientes da Tailândia durante o período 2008-PI baseiam-se na resposta ao questionário do produtor-exportador colaborante - o único exportador tailandês conhecido - e nos dados do Eurostat para os outros anos. Nesta base, foi estabelecido que o volume total de importações de MAE provenientes da Tailândia aumentou quase 20 % entre 2006 e o PI. No entanto, o nível das importações variou significativamente durante este período, tendo-se registado o aumento mais importante entre 2007 e 2008, altura em que as importações mais do que duplicaram.
(37)
As partes de mercado tailandesas acompanharam a tendência geral de aumento e ganharam 3 pontos entre 2006 e o PI. Do mesmo modo, o volume de vendas e as partes de mercado registaram um pico em 2008, atingindo um nível de 16,5 %.
b) Preço das importações do produto em causa/subcotação
2006
2007
2008
2009
PI
Preço de importação
100
103
123
113
113
(38)
Os preços de importação aumentaram inicialmente mais de 20 % entre 2006 e 2008, tendo baixado subsequentemente.
(39)
Apesar de um aumento geral de 13 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo, os preços tailandeses subcotaram significativamente os preços dos produtores da União durante o PI. A comparação de preços entre modelos correspondentes, devidamente ajustados quando necessário, mostrou efectivamente que, em média, os preços de importação eram mais de 30 % inferiores ao preço de venda da indústria da União durante o PI. Uma comparação com o nível de preços médio durante os outros anos sugere a existência de taxas de subcotação comparáveis para os anos de 2006-2009.
(40)
O nível absoluto dos preços de importação tailandeses situou-se também sistematicamente abaixo do preço de outras importações e - em grande medida - abaixo do preço do outro produtor da União.
6.3. Situação económica da indústria da União (4)
a) Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2006
2007
2008
2009
PI
Produção
100
130
131
80
83
Capacidade de produção
100
110
115
80
75
Utilização da capacidade
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Durante todo o período, tanto a produção como a capacidade de produção diminuíram respectivamente quase 20 % e 25 %. O aumento da utilização da capacidade deve ser encarado apenas como o resultado de uma redução da capacidade de produção de 25 % durante o mesmo período. Tal deve-se principalmente aos despedimentos (ver emprego).
(42)
É de notar, contudo, que o volume e a capacidade de produção melhoraram inicialmente até 2008, após o que diminuíram significativamente.
b) Existências
2006
2007
2008
2009
PI
Existências finais
100
137
153
124
126
(43)
No período de inquérito sobre o prejuízo, as existências da indústria da União aumentaram 26 %, no seu conjunto. Uma parte significativa da produção de MAE consiste em produtos normalizados, tendo a indústria da União que manter um certo nível de existências para estar em condições de satisfazer rapidamente a procura por parte dos seus clientes. Qualquer aumento das existências finais acima do nível médio indica, contudo, a existência de dificuldades para vender os produtos.
c) Volume de vendas, parte de mercado e crescimento
2006
2007
2008
2009
PI
Volume de vendas da UE
100
105
113
79
77
Partes de mercado
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
O volume de vendas da indústria da União no mercado da UE desceu 23 % no decurso do período analisado, o que correspondeu a um declínio das partes de mercado de 29,6 % para 24,0 %, ou seja, uma queda superior a 5 pontos. O volume de vendas e as partes de mercado deterioraram-se efectivamente a partir de 2008.
(45)
A evolução acima indicada aponta para uma ausência de crescimento da indústria da União entre 2006 e o PI.
d) Preços de venda
2006
2007
2008
2009
PI
Preço de venda
100
99
99
110
107
(46)
O preço de venda médio ponderado da indústria da União manteve-se relativamente estável até 2008. Em seguida, aumentou 10 % em 2009, tendo baixado 3 pontos percentuais no PI. Esta subida de preço resulta da combinação de dois factores: uma alteração na gama de produtos no seguimento de uma descida no volume de vendas dos produtos mais normalizados - e mais baratos - e a tentativa da indústria da União de compensar as perdas sofridas em 2008. Esta última não foi, no entanto, bem sucedida, uma vez que a indústria da União continuou a funcionar com perdas no período subsequente (ver infra).
e) Rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow
2006
2007
2008
2009
PI
Ganhos e perdas em % do volume de negócios
100
9
135
167
146
Cash flow
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Rendibilidade dos activos líquidos
100
87
104
146
176
(47)
A indústria da União registou perdas durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, mostrando a tendência supra um aumento geral do nível de perdas. Apesar de a situação ter melhorado ligeiramente em 2007 (atingindo quase o equilíbrio), deteriorou-se, no entanto, a partir de 2008. Embora tenha sido possível de certa forma limitar o declínio do cash flow, também este permaneceu negativo a partir de 2007. O retorno dos activos líquidos também foi negativo durante todo o período, tendo diminuído constantemente entre 2006 e o PI.
f) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
2006
2007
2008
2009
PI
Investimentos
100
45
50
17
26
(48)
Os investimentos acompanharam uma tendência decrescente acentuada, isto é, - 75 % durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo.
(49)
Tal como indicado supra, atendendo à situação débil financeira da indústria da União, pode concluir-se que a sua capacidade para obter capital de fontes independentes ficou seriamente afectada.
g) Emprego, produtividade e salários
2006
2007
2008
2009
PI
Emprego
100
111
118
99
87
Produtividade
100
117
111
81
95
Salários
100
106
113
92
71
(50)
Durante todo o período, o emprego (unidades a tempo inteiro) diminuiu 13 %, tendo a descida mais importante ocorrido após 2008, altura em que o emprego atingiu um pico. Os salários acompanharam, em grande medida, a mesma tendência.
(51)
A produtividade, medida em milhares de unidades produzidas por empregado durante o período, seguiu em geral a mesma tendência que o emprego, embora tenha sido possível limitar o declínio durante o PI.
h) Amplitude da margem de dumping efectiva
(52)
Com base nos dados mais fiáveis disponíveis, o inquérito estabeleceu a existência de um dumping de 17,2 % durante o PIR, o que é considerável.
i) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(53)
A indústria da União tem vindo a sofrer, desde há vários anos, com os efeitos das importações objecto de dumping. Beneficiou, no entanto, das medidas relativamente eficazes adoptadas até 2008, apesar de, em seguida, a situação se ter novamente deteriorado. Esta questão é explicada em mais pormenor na secção relativa ao interesse da União.
6.4. Conclusão
(54)
A situação económica da indústria da União deteriorou-se claramente entre 2006 e o PI. Essa situação caracterizou-se especialmente por uma diminuição significativa dos volumes de produção e de venda (respectivamente - 17 % e - 13 %), o que resultou igualmente no declínio da parte de mercado de 29,6 % para 24 %. A situação financeira da indústria da União foi também afectada. O nível de perdas sofrido pela empresa aumentou efectivamente, tendo tanto o cash flow como o retorno dos activos líquidos acompanhado a mesma tendência negativa. A tentativa da indústria da União de limitar o nível de perdas aumentando os seus preços em 2009 não foi bem sucedida, tendo a situação mesmo piorado.
(55)
Consequentemente, os investimentos foram reduzidos ao seu nível mínimo e a empresa não teve outra hipótese se não despedir um número substancial de pessoas, a fim de fazer face à situação.
(56)
No entanto, note-se que, durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, a situação da indústria da União melhorou um pouco entre 2006 e 2008. De facto, durante esse período, a produção, o volume de vendas e o emprego seguiram uma tendência crescente. Esses indicadores, porém, sofreram uma quebra significativa desde 2009. Os indicadores de rendibilidade, por seu lado, mantiveram-se negativos durante todo o período, apesar de a rendibilidade ter estado muito perto do ponto de equilíbrio em 2007.
(57)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
7. NEXO DE CAUSALIDADE
7.1. Introdução
(58)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, examinou-se se o importante prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objecto de dumping provenientes do país em causa. Além disso, para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
7.2. Efeito das importações objecto de dumping
(59)
Convém assinalar que o mercado da União se caracteriza por um número relativamente pequeno de fontes de abastecimento (duas na União, uma na Índia, uma na Tailândia e ainda alguns fornecimentos provenientes da China), sendo por conseguinte bastante transparente em termos de preços, através de cotações de preços. Acresce que uma parte significativa da procura na UE diz respeito a tipos normalizados de MAE, para os quais o preço não é um factor decisivo no momento da compra do produto.
(60)
Neste contexto, o inquérito mostrou que o volume de importações de MAE provenientes da Tailândia aumentou quase 20 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo, tendo atingido uma parte de mercado de 15 % durante o PI. A indústria da União perdeu um volume de vendas significativo durante o mesmo período. Além disso, apurou-se que, durante o PI, os MAE provenientes da Tailândia subcotaram os preços da indústria da União em mais de 30 %, o que é muito significativo para este tipo de produto.
(61)
A combinação do volume de importações importante com o baixo nível de preço produziu uma pressão de preços significativa no mercado da União. Caso não se registasse o dumping, os preços tailandeses teriam sido - pelo menos, durante o PI - quase 20 % superiores ao seu nível efectivo, o que poderia ter significado um preço no mercado da União em geral mais elevado.
(62)
Atendendo ao seu volume e ao nível dos seus preços, considera-se que as importações objecto de dumping comprometeram a tentativa da indústria da União de obter de novo lucros ou, pelo menos, reduzir as suas perdas, aumentando as suas quantidades e/ou os seus preços de vendas para um nível mais adequado durante o período 2009-PI. A pressão contínua exercida no mercado da União pelas importações objecto de dumping a preços baixos provenientes da Tailândia resultou, assim, na perda de volume de vendas, partes de mercado, na depreciação dos preços e, consequentemente, na perda de rendibilidade da indústria da União.
(63)
Convém recordar que, num recente inquérito de reexame da caducidade (5), se concluiu que a indústria estava ainda numa situação muito precária em 2008 e que ainda se encontrava extraordinariamente sensível a quaisquer novas importações objecto de dumping.
(64)
À luz do que precede, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia tiveram um impacto negativo na situação económica da indústria da União.
7.3. Efeito de outros factores
7.3.1. Contracção da procura no mercado da União
(65)
A procura no mercado da União aumentou 10 % em 2008, baixando contudo significativamente no ano seguinte, em cerca de 15 %. Tal deve ser encarado no contexto da crise financeira, bem como da decisão de muitas empresas no sentido de cortar os custos gerais, incluindo os relativos aos artigos de papelaria. O sector das argolas para encadernação em geral sofreu com esta situação: As importações indianas e tailandesas diminuíram em volume absoluto, bem como as vendas da indústria da União.
(66)
É de assinalar, no entanto, que, em termos relativos, a indústria da União sofreu mais do que outros intervenientes, já que a sua parte de mercado baixou de 30,2 % para 25,2 % entre 2008 e 2009. Uma vez que a indústria das argolas para encadernação tem importantes custos fixos, a perda de volume de vendas teve um impacto negativo na situação financeira do requerente. Contudo, a diminuição do consumo deve ser vista juntamente com a evolução das importações objecto de dumping provenientes da Tailândia. De facto, as importações tailandesas detiveram uma parte de mercado importante, representando quase três vezes a quantidade correspondente à diminuição do consumo.
(67)
Deste ponto de vista, pode-se concluir que a diminuição do consumo causada pela crise económica pode ter contribuído para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. No entanto, se houve um efeito, esse efeito foi com certeza consideravelmente reforçado pelas importações objecto de inquérito.
7.3.2. Importações provenientes de outros países terceiros
(68)
A Índia e a China também produzem e exportam MAE. A evolução dessas importações foi a seguinte:
2006
2007
2008
2009
PI
Índia
Volume de importações
100
93
102
88
91
Partes de mercado
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Preço médio
100
99
118
116
113
China
volume de importações
100
91
153
150
151
Partes de mercado
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Preço médio
100
98
90
85
86
Fonte: Eurostat.
(69)
Existe apenas um produtor-exportador de MAE na Índia e o seu volume de importações desceu quase 10 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo. A Índia, no entanto, detém uma porção significativa do mercado da União, uma vez que assegurou em média 45 % das partes de mercado durante o período de inquérito sobre o prejuízo. Além disso, os preços das importações indianas aumentaram globalmente 13 %, até um nível ligeiramente mais elevado que os preços tailandeses. Tendo em conta a sua posição prevalecente no mercado da União e atendendo ao seu preço de importação competitivo, a Índia é um concorrente importante para a indústria da União. Todavia, quando se analisa a tendência acima descrita, isto é, volume inferior a preços mais elevados, não existe qualquer indicação de que a Índia terá contribuído para a deterioração da situação da indústria da União no PI. Por último, note-se que uma determinada porção das importações indianas, isto é, cerca de um terço, foi directamente adquirida e vendida no mercado da União por um distribuidor coligado com a indústria da União.
(70)
As importações chinesas têm sido, desde 2004, objecto de direitos anti-dumping que variam entre 51,2 % e 78,8 %. O volume de importações chinesas aumentou cerca de 50 % entre 2006 e o PI, ou seja, um aumento da parte de mercado de 2 pontos, de 3,5 % para 5,5 %. Embora os preços de importação chineses tenham acompanhado a tendência descendente durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, o seu nível global manteve-se muito acima dos preços tailandeses. Esta situação não tem sequer em conta a aplicação dos direitos anti-dumping. Assim, conclui-se que estas importações não contribuíram para a deterioração da situação da indústria da União no PI.
(71)
Atendendo ao que precede, concluiu-se, a título provisório, que as importações provenientes destes países terceiros não contribuíram, pelo menos, não mais do que marginalmente, para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
7.3.3. Resultados das exportações da indústria da União
(72)
Os resultados da exportação foram também analisados enquanto um dos factores conhecidos, além das importações objecto de dumping, susceptíveis de ter causado simultaneamente prejuízo à indústria da União.
(73)
As exportações da indústria da União representaram, em média, cerca de 5 % das suas vendas totais de MAE durante o período de inquérito sobre o prejuízo, tendo-se mantido relativamente estáveis. Assim, conclui-se provisoriamente que tal não poderá ter causado qualquer prejuízo à indústria da União.
7.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(74)
A análise supra demonstrou que as importações provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União durante o PI, devido ao seu volume e ao nível dos seus preços. As importações aumentaram efectivamente em termos absolutos, tendo-se constatado que foram objecto de dumping e que o seu nível de preço foi significativamente inferior ao dos preços cobrados pela indústria da União no mercado da União por tipos de produto similares. Num mercado sensível ao preço, em que o número de fornecedores é relativamente limitado e em que existe bastante transparência, uma taxa de subcotação superior a 30 % teve definitivamente um impacto significativo nos preços de mercado.
(75)
A análise dos outros factores conhecidos que poderiam ter causado prejuízo à indústria da União revelou que a contracção da procura poderia ter desempenhado um papel. No entanto, apesar do efeito negativo da diminuição da procura no mercado da União, conclui-se provisoriamente que esse factor não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. A contracção da procura deve efectivamente ser encarada em conjunto com os efeitos das importações objecto de dumping que, na realidade, vieram exacerbar o impacto negativo da crise financeira.
(76)
Com base nesta análise, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
8. INTERESSE DA UNIÃO
8.1. Observação preliminar
(77)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, foi examinado se, não obstante a conclusão provisória sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adoptar medidas anti-dumping neste caso específico. Para o efeito, e em conformidade com o disposto no artigo 21.o, n.o 1, do regulamento de base, procurou avaliar-se, tendo em conta todos os elementos de prova apresentados, qual o impacto provável das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo, bem como as consequências prováveis da não instituição de medidas.
(78)
A fim de avaliar o impacto provável das medidas, foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, em conformidade com o artigo 21,o, n.o 2, do regulamento de base. Responderam ao questionário o produtor da União requerente e quatro importadores independentes. O outro produtor da União, que é também importador, facultou algumas informações e um utilizador entregou uma resposta ao questionário.
8.2. Descrição do mercado da União
(79)
A fim de compreender melhor todos os interesses em jogo, considera-se importante descrever primeiro as principais características do mercado.
(80)
As medidas anti-dumping relativas a determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da China foram instituídas, pela primeira vez, em 1997 (6). A taxa do direito inicial foi aumentada três anos depois, na sequência de um reexame intercalar. Com efeito, essas medidas foram recentemente alargadas, por uma segunda vez, na sequência de um reexame da caducidade que estabeleceu que, de contrário, as importações objecto de dumping e a preços prejudiciais recomeçariam (7).
(81)
Diversos inquéritos estabeleceram que as medidas contra a China foram objecto de evasão, motivo pelo qual foram alargadas ao Vietname e à República Democrática Popular do Laos, respectivamente em 2004 e 2006, tendo o âmbito das medidas sido também alargado a determinados MAE ligeiramente modificados (8). Convém mencionar, finalmente, que as importações de MAE provenientes da Tailândia foram objecto de dois inquéritos anti-evasão diferentes, em 2004 e 2008, e a um novo inquérito anti-dumping em 2008. Embora esses inquéritos não tenham levado à instituição de medidas, o actual inquérito estabeleceu claramente que o exportador tailandês facultou informações falsas na sua resposta ao questionário.
(82)
Assinale-se que os MAE são importados na União por distribuidores, agentes ou directamente pelos utilizadores, ou seja, as empresas que produzem encadernações.
(83)
Por último, recorde-se que o número de produtores de MAE que fornecem o mercado da União é relativamente limitado. De facto, além dos dois produtores da UE, existe apenas um produtor conhecido na Tailândia, um na Índia e alguns na China, tendo estes últimos sido objecto de medidas anti-dumping como explicado supra. Tanto o produtor-exportador da Tailândia como o da Índia pertencem a empresas baseadas em Hong Kong, respectivamente a Wah Hing Stationary, um comerciante de MAE com instalações de produção na China, e a World Wide Stationary, que possui um contrato de abastecimento com a Bensons, um distribuidor que pertence à indústria da União.
8.3. Indústria da União
(84)
Recorde-se que, há alguns anos, a indústria da União enfrentava já sérias dificuldades económicas, nomeadamente devido a importações comercializadas de forma desleal, tendo sido obrigada a reestruturar-se para garantir a sua continuidade, como explicado infra.
(85)
Quando, em 1995, foi apresentada a primeira denúncia anti-dumping, a indústria da União era composta efectivamente por dois produtores: Koloman Handler GmbH, uma empresa austríaca, e Robert Krause GmbH & Co, uma empresa alemã. Estas duas empresas já estavam presentes no mercado de MAE da UE já muito tempo mas a sua situação económica tornou-se tão difícil que ambas foram obrigadas a declarar falência. A Robert Krause GmbH declarou falência em 1998 e a sua sucessora teve de fazer o mesmo em 2002, ao passo que a Koloman Hander se tornou insolvente em 2001. Ambas as empresas foram adquiridas por outra empresa, a SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, que, por sua vez, foi adquirida pela Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, o requerente no presente caso.
(86)
Desde então, a actividade foi reestruturada para se tornar mais competitiva à escala mundial, mas sobretudo no principal mercado do requerente, a saber, o mercado da UE. Esta reestruturação incluiu a aquisição da empresa Bensons, um comerciante de MAE já estabelecida com empresas localizadas nos Países Baixos, em Singapura, no Reino Unido e nos EUA.
(87)
Os esforços envidados pela indústria, a fim de melhorar a sua situação foram, no entanto, comprometidos, uma vez que os efeitos positivos das medidas contra as importações desleais foram diluídos por práticas de absorção e de evasão, como explicado supra. Consequentemente, apesar de melhorias significativas, em especial até 2008, a situação da indústria manteve-se frágil, como concluído pelo inquérito que levou ao prolongamento das medidas anti-dumping contra a China.
(88)
O actual inquérito concluiu que, nos últimos anos, a indústria da União tem vindo novamente a sofrer um prejuízo importante causado pelas importações objecto de dumping originárias da Tailândia.
(89)
Graças aos seus esforços de reestruturação, a indústria da União provou que continua a ser uma indústria viável, capaz de fornecer uma parte importante do mercado da UE. Necessita, contudo, de protecção eficaz contra as importações objecto de dumping provenientes de todas as fontes para alcançar uma situação sólida e satisfatória. Perderam-se quase 60 postos de trabalho entre 2008 e o PI, e a indústria da União sofreu perdas importantes nos últimos anos. Se não existirem medidas contra as importações tailandesas comercializadas de forma desleal, não será de excluir a possibilidade de o requerente ser forçado a encerrar a sua actividade, colocando em risco mais 160 postos de trabalho.
(90)
Uma vez que se constatou que as importações provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União, e que a indústria da União realizou todos os esforços de reestruturação necessários, estando preparada para competir num mercado em que as importações sejam comercializadas de forma leal, conclui-se que a instituição de medidas provisórias contra as importações de MAE provenientes da Tailândia seria do interesse da indústria da União.
8.4. Importadores e comerciantes
(91)
Na sequência do início do inquérito, cinco importadores, incluindo o segundo produtor da União, deram-se a conhecer e facultaram uma resposta ao questionário ou outras informações. Estas empresas asseguraram 75 % das importações de MAE provenientes da Tailândia durante o período de inquérito.
(92)
Um dos importadores supra, que assegurou cerca de 20 % das importações tailandesas globais, decidiu encerrar as suas actividades relacionadas com MAE após o período de inquérito. No caso de um segundo importador, o volume de vendas de MAE reduziu-se a um terço durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, pelo que apenas representaram uma pequena parte do seu volume de negócios global durante o PI (cerca de 1 %). Além disso, este último deixou de comprar na Tailândia em 2008 e passou a utilizar um distribuidor da UE. Assim, conclui-se que a instituição de medidas não afectaria a situação destes dois importadores.
(93)
Um outro importador, responsável por menos de 10 % das importações tailandesas totais, alegou que caso fossem instituídas medidas contra a Tailândia, não existiriam fontes de abastecimento alternativas, pelo que seria forçado a encerrar a sua actividade de MAE. A este propósito, deve recordar-se, em primeiro lugar, que o objectivo das medidas anti-dumping não é excluir quaisquer importações do mercado da União mas, pelo contrário, permitir que estas continuem, mas a preços que não sejam objecto de dumping. Este importador poderia, assim, continuar a importar MAE provenientes da Tailândia, embora essas importações estivessem sujeitas ao pagamento de direitos anti-dumping, podendo repercutir parcial ou integralmente esse aumento de custos sobre os seus clientes.
(94)
Reconhece-se, todavia, que tal não seria facilmente realizado, tendo em conta a sensibilidade do produto em termos de preços e a concorrência das importações provenientes de outros países como a Índia. Além disso, atendendo à estrutura do mercado da União e ao número limitado de produtores a nível mundial, é de facto provável que este importador enfrente dificuldades para utilizar outras fontes de abastecimento. É de notar, contudo, que a parte de vendas de MAE da empresa, em comparação com o seu volume de negócios total, diminuiu durante o período de inquérito sobre o prejuízo, de cerca de 40 % para 25 %, e, mais importante, o inquérito revelou que a actividade de MAE gerou perdas significativas nos últimos anos. Por outras palavras, já existem dúvidas actualmente em relação à viabilidade da actividade MAE deste importador.
(95)
O quarto importador alegou também que, caso viessem a ser instituídas medidas, teria que interromper a comercialização de MAE, devido à ausência de fontes de abastecimento alternativas. Contudo, no caso deste importador, as vendas de MAE representaram apenas uma parte ínfima do volume de negócios total da empresa durante o PI, existindo uma só pessoa ocupada com o produto em causa, sendo muito provável que a empresa conseguisse manter com relativa facilidade a sua actividade global, mesmo sem comercializar MAE, caso a instituição de medidas o tornasse inevitável.
(96)
Por conseguinte, conclui-se que, mesmo que a instituição de medidas possa, com efeito, afectar negativamente a situação dos dois importadores supra, não iria contudo afectar significativamente as suas actividades económicas globais.
(97)
A situação do último importador é menos óbvia, uma vez que cerca de metade das suas vendas de MAE diz respeito a produtos tailandeses (representando uma proporção significativa das importações totais de MAE provenientes da Tailândia na UE) e a outra metade a produtos produzidos na UE. Além disso, mesmo que a empresa venda principalmente mecanismos de alavanca, as vendas de MAE representam uma porção não negligenciável do volume de negócios total da empresa (cerca de 15 %). A empresa também considera essas vendas essenciais, porque os seus clientes necessitam frequentemente que os fornecedores possam fornecer uma gama completa de produtos.
(98)
Uma parte significativa da actividade da empresa depende, assim, das importações de MAE provenientes da Tailândia e, em especial, de produtos menos sofisticados necessários para poder oferecer uma gama completa de produtos, o que é uma condição importante para manter um número suficientemente grande de clientes. Segundo a empresa, a instituição de medidas poderia resultar no encerramento da sua actividade global e na perda de cerca de 170 postos de trabalho. Convém assinalar, contudo, que se trata de um valor correspondente a toda a empresa, estimando-se que a actividade de MAE ocupa menos de 30 pessoas.
(99)
A este propósito, deve primeiro sublinhar-se que esta empresa conseguiu melhorar a sua situação no mercado de MAE nos últimos anos - a sua parte de mercado global relativa a produtos importados e produção própria aumentou de 9 % para 15 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo - porque beneficiou de importações a baixo preço e objecto de dumping.
(100)
Em segundo lugar, poderia argumentar-se que esta empresa poderia - pelo menos, parcialmente - continuar a importar produtos provenientes da Tailândia, mesmo que a preços não objecto de dumping, ou mesmo encarar as medidas como uma oportunidade para aumentar a sua produção, e/ou capacidade de produção, e as suas vendas de MAE produzidos por ela própria. A própria empresa admitiu essa possibilidade, apesar de lembrar que teria ainda de enfrentar a forte concorrência dos produtos indianos que são, no entanto, importados por diversas empresas e não apenas pelo comerciante coligado com a indústria da União.
(101)
É evidente que a empresa teria efectivamente de enfrentar a forte concorrência dos produtos indianos que, em média, durante o PI, foram apenas ligeiramente mais caros do que as importações tailandesas (+ 6 %). Todavia, enquanto não se demonstrar que as importações indianas são objecto de dumping, tal deverá apenas ser considerado como o resultado da concorrência leal.
(102)
Por último, o impacto negativo de medidas contra a Tailândia poderia, no entanto, ser relativamente limitado, se fosse possível atingir um certo equilíbrio entre um aumento da produção própria e a manutenção de um certo nível de importações, embora a preços que não sejam objecto de dumping. Relembre-se também que 75 % do volume de negócios da empresa é constituído por vendas de outros produtos.
(103)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a instituição de medidas provisórias apenas poderá ter um impacto negativo significativo na situação do último importador, isto é, o outro produtor da União, sendo que este último, no entanto, beneficiou grandemente das importações objecto de dumping e a baixo preço provenientes da Tailândia no passado; e que o impacto negativo resultaria essencialmente da concorrência das importações provenientes da Índia, que não pode ser considerada como concorrência desleal.
8.5. Utilizadores
(104)
Um utilizador respondeu ao questionário, que revelou que cerca de três quartos das suas aquisições de MAE tinham sido importações provenientes de outros países que não a Tailândia, tendo-se o restante distribuído em partes mais ou menos iguais entre a indústria da União e a Tailândia.
(105)
Este utilizador defendeu que, caso fossem instituídas medidas, as fontes de abastecimento seriam limitadas, dando origem a uma situação de monopólio. Esta afirmação baseia-se na alegação de que a indústria da União e o seu comerciante coligado, a empresa Bensons, um importador de produtos indianos, se tornariam praticamente na única fonte de abastecimento do mercado da União. Alguns importadores avançaram os mesmos argumentos.
(106)
A este propósito, deve observar-se primeiro que o facto de o número de fornecedores do mercado da União ser limitado não constitui, por si só, um motivo para não instituir medidas anti-dumping destinadas a eliminar o comércio desleal. Considera-se, efectivamente, que, caso não existam medidas, é provável que a indústria da União venha a desaparecer, e que este produtor represente ainda 25 % das vendas no mercado da UE, podendo fornecer produtos especializados e normalizados na UE. Assim, seria também no interesse dos utilizadores que esta indústria continuasse a operar no mercado.
(107)
Em segundo lugar, apesar da instituição de medidas, não é de excluir que as importações provenientes da Tailândia continuem presentes no mercado da União, mesmo que eventualmente em menor volume. Do mesmo modo, como explicado supra, o segundo produtor da União irá também, eventualmente, poder manter ou mesmo expandir a sua actividade relacionada com os MAE.
(108)
Por último, as importações provenientes da Índia irão continuar e os utilizadores, incluindo o único utilizador colaborante, poderão continuar a adquirir MAE provenientes desse país. Mesmo que o comerciante coligado da indústria da União tenha um contrato de abastecimento com produtores indianos, tal não significa que seja o importador/distribuidor exclusivo dos produtos indianos. Pelo contrário. Existem, de facto, outras empresas que também distribuem MAE indianos no mercado da União e os utilizadores podem comprar MAE directamente à Índia. Neste contexto, é conveniente sublinhar que cerca de dois terços das exportações indianas para a UE são comercializados ou adquiridos por empresas que não a Bensons, o comerciante coligado com a indústria da União.
(109)
Atendendo ao que precede, concluiu-se provisoriamente que o efeito das medidas anti-dumping contra as importações de MAE originários da RPC não terá, muito provavelmente, um impacto negativo global significativo nos utilizadores do produto em causa.
8.6. Conclusão sobre o interesse da União
(110)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que, em termos globais, com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações de MAE originários da Tailândia. Mesmo que a instituição de medidas possa ter consequências negativas sobre a situação do outro produtor da União (ver supra, secção sobre importadores) que beneficiou, no passado, de importações objecto de dumping, considera-se que tal não supera a necessidade de corrigir o efeito negativo das importações desleais sobre a situação da indústria comunitária.
9. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
9.1. Nível de eliminação do prejuízo
(111)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
(112)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(113)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que produtores deste tipo, no sector, poderiam razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping. Assim, considera-se provisoriamente que uma margem de lucro de 5 % em termos de volume de negócios poderia ser um nível mínimo adequado, em termos do nível esperado pela indústria da União na ausência de dumping prejudicial. Trata-se da mesma percentagem utilizada nos processos anteriores relativos ao mesmo produto, não existindo quaisquer informações que indiquem uma alteração das circunstâncias nesta matéria e que esse nível não seria adequado no caso presente. Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para os produtores da União.
(114)
O aumento de preços necessário foi então determinado, comparando, para cada tipo do produto, o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores da Tailândia com o preço não prejudicial dos tipos do produto vendidos pelos produtores da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças decorrentes desta comparação foram depois expressas como percentagem do valor de importação CIF médio dos tipos comparados. A margem de prejuízo resultante foi superior à margem de dumping.
9.2. Medidas provisórias
(115)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da Tailândia, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Neste caso, a taxa do direito deve ser fixada ao nível da margem de dumping constatada.
(116)
Consequentemente, as margens de eliminação do prejuízo, as margens de dumping e as taxas propostas do direito anti-dumping provisório para a Tailândia, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Produtor-exportador
Taxa provisória do direito anti-dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
17,2 %
Todas as outras empresas
17,2 %
10. DISPOSIÇÃO FINAL
(117)
No interesse de uma correcta administração, é conveniente fixar um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, é de notar que as conclusões sobre a instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reconsideradas para efeitos da instituição de um direito definitivo,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre os mecanismos de argolas para encadernação actualmente classificados com o código NC ex 8305 10 00 (códigos TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 e 8305100036) e originários da Tailândia. Para efeitos do presente regulamento, os mecanismos de argolas para encadernação são constituídos, pelo menos, por duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas pelo menos quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço. Estes mecanismos podem ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, no que respeita aos produtos descritos no n.o 1 é de 17,2 %.
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 10 de Fevereiro de 2011.