ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. ledna 2011
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska
(2011/32/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.
(3)
Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/31/EU (4).
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Komise rozeslala dotazníky žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.
(6)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.
(7)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:
a)
výrobci v Unii
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,
-
Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;
b)
dovozci do Unie
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;
c)
uživatelé v Unii
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;
d)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „Indorama“),
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „SMPC“);
e)
Vývozce ve spojení
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonsko (dále jen „MCI“) - zástupce pro prodej na vývoz a akcionář společnosti SMPC.
(8)
Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.
1.3 Období šetření a posuzované období
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(11)
PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (dále jen „PX“) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(13)
Všichni tři thajští vyvážející výrobci uvedení v podnětu předložili odpovědi na dotazník. Šetřením bylo zjištěno, že neexistují žádní další thajští výrobci PKT a že se odpovědi týkají 100 % thajského vývozu na trh EU.
(14)
Uvedené tři společnosti požádaly o provedení výpočtu dumpingu na základě měsíčních údajů, jelikož náklady na hlavní surovinu a následně i ceny dotčeného výrobku v průběhu období šetření výrazně kolísaly. Z důvodů uvedených v 26. bodě odůvodnění nebylo použití požadované metodiky považováno za opodstatněné.
(15)
Je třeba poznamenat, že prodej na vnitrostátním trhu a trhu EU vycházel buď z okamžitých cen nebo ze smluv založených na nákladech na PX (hlavní surovinu) nebo ze vzorce založeného na cenovém indexu PKT v Číně. V posledním uvedeném případě došlo několikrát ke značné časové prodlevě, než byl konečný index k dispozici. K využití vzorce bylo nutno použít ujednání o fakturaci, podle nějž bylo možno uhradit konečnou cenu několik měsíců po vystavení původní prozatímní faktury. Za účelem opravy konečné ceny dohodnuté ve smlouvě byly vystaveny vrubopisy/dobropisy.
(16)
Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku byla použita následující obecná metodika.
3.2 Běžná hodnota
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u thajských výrobců přezkoumala, zda byl jejich prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jejich celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej thajských výrobců na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(18)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(19)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu domácího prodeje obdobného výrobku pro všechny tři výrobce, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje.
3.3 Vývozní cena
(20)
Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců (SMPC) prodával na trhu EU prostřednictvím svého největšího akcionáře (MCI, společnost se sídlem v Japonsku), který pak prodával řadě japonských obchodníků, jež nakonec prodávali zákazníkům na trhu EU. Bylo šetřeno, zda MCI a největší japonský obchodník jsou ve spojení a zda mělo toto spojení dopad na ceny.
(21)
Bylo zjištěno, že nejdůležitějším spojením bylo držení velmi nízkého procentního podílu běžných akcií japonskými bankami jménem mnoha správců. Bylo tedy zjištěno, že uvedené spojení není takové povahy, aby ovlivňovalo ceny. Vzhledem i) k uvedeným cenovým/smluvním ujednáním, které jsou pro toto odvětví typické, a ii) k povaze spojení mezi výše uvedenými společnostmi, jsou ceny nezávislé. Proto bylo stanoveno, že vývozní cenu dotčeného výrobku lze stanovit na základě prodeje společností MCI japonským obchodníkům.
(22)
Společnosti MCI byl zaslán dopis, kterým byla informována o důsledcích nespolupráce, jelikož při inspekci v Tokiu nebyl úředníkům umožněn úplný přístup k účetním údajům týkajícím se některých úprav.
(23)
Proto bylo rozhodnuto vypočítat úpravy v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. V důsledku toho byla použita následující metodika. Pokud jde o náklady na dopravu, byly na základě informací zjištěných na místě upraveny směrem nahoru. Pro zbývající úpravy byly oznámené částky i čisté prodejní ceny zkontrolovány porovnáním s údaji z ostatních nezávislých zdrojů, v tomto případě se zjištěnými údaji týkajícími se ostatních dvou thajských vyvážejících výrobců, a bylo zjištěno, že jsou v souladu se stejným druhem prodeje. Byla zvážena alternativní metoda, totiž použití cen Eurostatu, avšak tato metoda nebyla použita, jelikož cena Eurostatu pro tento výrobek byla cenou CIF k datu dovozu a nikoli upravenou konečnou cenou stanovenou v souladu s uvedenou prodejní smlouvou a uvedeným systémem fakturace. Tento přístup byl výjimečně vhodný vzhledem ke struktuře trhu, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Je třeba poznamenat, že většina úprav již byla ověřena v Thajsku.
3.4 Srovnání
(24)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(25)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, balení, úvěry, manipulaci a provize.
(26)
Srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou bylo provedeno na ročním základě. Žádost vyvážejících výrobců o provedení porovnání na měsíčním základě byla zvážena, avšak nebylo jí vyhověno, jelikož bylo zřejmé, že by to nezměnilo celkový závěr, pokud jde o dumping, tj. celostátní nepatrný dumping.
3.5 Dumpingové rozpětí
(27)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.
(28)
Na základě výše uvedené metodiky byla konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Unie, stanovena takto:
Dumpingové rozpětí
Skupina Indorama
3,7 %
SMPC
Žádný dumping
(29)
Tři vyvážející výrobci (dva ze skupiny Indorama a SMPC) představují při srovnání s údaji Eurostatu veškerý vývoz pocházející z Thajska. Pro posouzení toho, zda je dumpingové rozpětí v celostátním měřítku nepatrné, byl stanoven celostátní vážený průměr dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že toto rozpětí je nepatrné, tj. 1,8 %.
(30)
Vzhledem k celostátnímu nepatrnému dumpingovému rozpětí by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.
4. ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE
(31)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně dumpingu není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.
5. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Řízení by tedy mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Thajsko je menší než 2 %. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.
(33)
Co se týče dumpingu, stanoviska byla obdržena od jednoho z žadatelů, který byl toho názoru, že v důsledku skutečností, jež byly k dispozici, měla Komise společnosti SMPC přisoudit dumpingové rozpětí stanovené pro ostatní dva vyvážející výrobce (tj. 3,7 %). Žadatel uvedl, že v takovém případě by bylo stanoveno větší než nepatrné dumpingové rozpětí. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Komise vycházela z dostupných údajů, pokud jde o japonskou společnost ve spojení, přičemž využila údaje společnosti, které byly k dispozici, a upravila je směrem nahoru a porovnala s ostatními ověřitelnými zdroji. Přiřadit za těchto okolností dumpingové rozpětí ostatních vývozců by nebylo v souladu s ustanoveními článku 18.
(34)
Stejný žadatel rovněž uvedl, že ostatní vlády mají na šetření týkající se PKT pro podobné období šetření odlišný názor. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že důkazy poskytnuté uvedenou stranou se týkaly antidumpingového cla uloženému Čínskou lidovou republikou z dovozu PKT z Koreje a Thajska. Poskytnuté údaje nemohou potvrdit tvrzení uvedené strany, že neexistují důkazy o tom, jak byly v tomto čínském antidumpingovém šetření stanoveny běžná hodnota a vývozní cena. Kromě toho se šetření čínskými orgány vztahovalo na období od 1. října 2007 do 30. září 2008, zatímco období šetření použité v současném šetření EU se vztahuje na období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009. Období zvažovaná v rámci šetření EU a čínského šetření jsou velmi odlišná.
(35)
Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.
(36)
Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.
(37)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antidumpingových opatření,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.
V Bruselu dne 19. ledna 2011.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 19 de Janeiro de 2011
que encerra o processo anti-dumping relativo às importações de ácido tereftálico purificado e seus sais originários da Tailândia
(2011/32/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 9.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 22 de Dezembro de 2009, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações, na União, de ácido tereftálico purificado e seus sais («TPA») originários da Tailândia («país em causa»).
(2)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada, em 13 de Novembro de 2009, pela BP Aromatics Limited NV e CEPSA Quimica S.A. («autores da denúncia») que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de TPA. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao produto em causa originário do país em causa e de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
(3)
No mesmo dia, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (3), a Comissão anunciou o início de um processo anti-subvenções no que respeita às importações na União de ácido tereftálico purificado e seus sais originários da Tailândia. Este inquérito foi encerrado pela decisão da Comissão 2011/31/UE (4).
1.2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão informou oficialmente do início do processo os autores da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da Tailândia, os representantes do país de exportação em causa, bem como os importadores e utilizadores conhecidos. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
A Comissão enviou questionários aos autores da denúncia, a outros produtores conhecidos na União Europeia, aos produtores-exportadores conhecidos na Tailândia e aos importadores e utilizadores conhecidos do produto em causa, bem como a todas as outras partes que solicitaram o questionário dentro dos prazos estabelecidos no aviso de início.
(6)
Foram recebidas respostas dos três produtores-exportadores tailandeses conhecidos, dos três produtores da União, de um importador da União e de cinco utilizadores da União.
(7)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação do dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União:
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Bélgica
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Espanha
-
Lotte Chemical UK Ltd (anteriormente Artenius), Wilton, Redcar, Reino Unido
b)
Importadores da União:
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelas, Bélgica
c)
Utilizadores da União:
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holanda
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itália
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Espanha
-
UAB Neo Group, Klaipeda, Lituânia
d)
Produtores-exportadores na Tailândia:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Banguecoque, Tailândia (em seguida «TPT»)
-
Indorama Petrochem Ltd., Banguecoque, Tailândia (em seguida «Indorama»)
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Banguecoque, Tailândia (em seguida «SMPC»)
e)
Exportador coligado:
-
Mitsui Chemicals Inc, Tóquio, Japão (em seguida «MCI») - representante de vendas de exportação e accionista da SMPC
(8)
Dado que tanto a TPT como a Indorama pertencem à mesma holding, serão referidas no presente documento como «grupo Indorama».
1.3. Período de inquérito e período considerado
(9)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Dezembro de 2008 e 30 de Novembro de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do período de inquérito («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(10)
O produto em causa é o ácido tereftálico e seus sais, com uma pureza, em peso, igual ou superior a 99,5 %, actualmente classificado no código NC ex 2917 36 00 («produto em causa»).
(11)
O PTA obtém-se pela purificação de ácido tereftálico bruto, que resulta da reacção de paraxileno (PX) com um solvente e uma solução catalisadora.
2.2. Produto similar
(12)
Apurou-se que o produto em causa e o PTA produzido e vendido no mercado interno da Tailândia, bem como o PTA produzido e vendido na União pela indústria da União, têm essencialmente as mesmas características físicas e químicas de base e as mesmas utilizações de base. Foram, por conseguinte, considerados produtos similares, na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Observações preliminares
(13)
Os três produtores-exportadores tailandeses referidos na denúncia responderam ao questionário. O inquérito permitiu apurar que não existia qualquer outro produtor tailandês de PTA, pelo que as respostas obtidas abrangeram 100 % das exportações tailandesas no mercado da UE.
(14)
As três empresas solicitaram que os cálculos de dumping fossem efectuados com base em dados mensais, alegando que os custos da principal matéria-prima e, consequentemente, os preços do produto em causa variavam de forma significativa ao longo do PI. Pelos motivos enunciados no considerando 26, não se considerou necessário utilizar essa metodologia.
(15)
Importa referir que as vendas no mercado interno e no mercado da UE se basearam em preços à vista ou em contratos tendo como referência o custo do PX (a principal matéria-prima) ou numa fórmula que assenta no índice de preços do PTA na China. Neste último caso, havia um atraso significativo até à disponibilização do índice final. Para se poder aplicar a fórmula, instituiu-se um sistema de facturação, segundo o qual o preço final seria estabelecido alguns meses após a emissão da factura inicial provisória. Foram emitidas notas de débito/crédito para corrigir o preço final acordado no contrato.
(16)
A metodologia geral indicada em seguida foi aplicada a todos os produtores-exportadores tailandeses que colaboraram no inquérito.
3.2. Valor normal
(17)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão apurou, primeiramente, se as vendas no mercado interno dos produtores tailandeses eram suficientemente representativas, ou seja, se o volume total dessas vendas representava, pelo menos, 5 % do seu volume total de vendas de exportação do produto em causa para a União. As vendas no mercado interno dos produtores tailandeses foram consideradas suficientemente representativas durante o período de inquérito.
(18)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas do produto similar realizadas no mercado interno tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, na acepção do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para o produto similar vendido no mercado interno, a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes durante o PI.
(19)
Uma vez que o volume de vendas rentáveis do produto similar representou mais de 80 % do volume total de vendas do produto similar no mercado interno referente aos três produtores, o valor normal baseou-se no preço real no mercado interno, calculado como uma média ponderada de todas as vendas no mercado interno.
3.3. Preço de exportação
(20)
O inquérito apurou que um dos produtores-exportadores que colaborou (SMPC) realizava as suas vendas destinadas ao mercado da UE através do seu mais importante accionista (MCI, uma empresa estabelecida no Japão), que revendia a vários comerciantes japoneses, os quais, por sua vez, vendiam para o mercado da UE. Analisou-se se a MCI e o mais importante comerciante japonês estavam coligados e se essa relação tinha repercussões sobre os preços.
(21)
Concluiu-se que a relação mais significativa dizia respeito a participações comuns a uma percentagem muito reduzida detida por bancos japoneses em nome de numerosos mandatários. Estabeleceu-se, assim, que a relação não era de molde a ter repercussões nos níveis de preços. De facto, atendendo i) aos acordos contratuais/de fixação de preços acima explicitados, que são os habituais para esta indústria, e ii) à natureza da relação entre as empresas atrás descrita, está-se perante preços concorrenciais. Determinou-se, então, que o preço de exportação do produto em causa podia ser estabelecido com base nas vendas da MCI aos comerciantes japoneses.
(22)
Foi enviada uma carta à MCI informando-a das consequências da não colaboração, pois durante a visita de verificação realizada em Tóquio os funcionários responsáveis pelo inquérito não puderam aceder a todas as informações contabilísticas relacionadas com determinados ajustamentos.
(23)
Por conseguinte, esses ajustamentos foram calculados com base nos dados disponíveis, segundo o artigo 18.o do regulamento de base. Utilizou-se, então, a metodologia a seguir descrita. Em relação aos custos de frete, o ajustamento foi calculado em alta com base nas informações recolhidas no local. Quanto aos restantes ajustamentos, os montantes comunicados, bem como os preços de venda líquidos foram verificados tomando como referência outras fontes independentes, no caso vertente os dados estabelecidos para os outros dois produtores-exportadores tailandeses, e chegou-se à conclusão que eram consentâneos com tipos de vendas idênticos. Foi considerado um método alternativo utilizando preços do Eurostat como substitutos, que não se concretizou porque, para este produto, o Eurostat dispunha de preços CIF na data de importação e não de preços finais ajustados, em conformidade com o contrato de venda ou com os sistemas de facturação acima referidos. Esta abordagem foi, excepcionalmente, considerada adequada devido à estrutura do mercado, como se expende no considerando 15. Note-se que a grande maioria dos ajustamentos já fora verificada na Tailândia.
3.4. Comparação
(24)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(25)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Procedeu-se, assim, a ajustamentos para ter em conta as diferenças em matéria de custos de transporte, seguro, embalagem, crédito, movimentação e comissões, sempre que aplicável e justificado.
(26)
A comparação entre o preço de exportação e o valor normal foi efectuada numa base anual. O pedido dos produtores-exportadores de efectuar a comparação numa base mensal foi considerado mas não aceite, pois era óbvio que não se teria alterado a conclusão geral em relação ao dumping, ou seja, à margem de dumping de minimis à escala nacional.
3.5. Margem de dumping
(27)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, a margem de dumping para os produtores-exportadores da Tailândia que colaboraram no inquérito foi determinada com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, tal como acima exposto.
(28)
Com base na metodologia acima descrita, as margens de dumping, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Margem de dumping
Grupo Indorama
3,7 %
SMPC
Não existe dumping
(29)
Os três produtores-exportadores (os dois do grupo Indorama e a SMPC) representam a totalidade das exportações originárias da Tailândia quando se comparam os dados do Eurostat. A fim de determinar se a margem de dumping era inferior ao nível de minimis à escala nacional, foi estabelecida uma margem de dumping média ponderada à escala nacional. Apurou-se que esta margem era inferior à margem de minimis, sendo de 1,8 %.
(30)
Tendo em conta a margem de dumping de minimis à escala nacional, não se devem instituir medidas provisórias sobre as importações de PTA originário da Tailândia.
4. PREJUÍZO, NEXO DE CAUSALIDADE E INTERESSE DA UNIÃO
(31)
Atendendo à conclusão acima referida em relação ao dumping, não se considera necessário apresentar qualquer análise sobre o prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União.
5. ENCERRAMENTO DO PROCESSO
(32)
O processo deve ser encerrado, pois a margem de dumping determinada para a Tailândia é inferior a 2 %. As partes interessadas foram, por conseguinte, informadas desse facto, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem observações.
(33)
No que refere ao dumping, um dos autores da denúncia considerou que a Comissão devia ter imputado à SMPC a margem de dumping estabelecida para os outros dois produtores-exportadores (3,7 %), como consequência dos dados disponíveis. Alegou que nesse caso existiria uma margem de dumping de minimis. Esta alegação teve de ser rejeitada. A Comissão aplicou os dados disponíveis em relação à empresa japonesa coligada ao utilizar os dados disponíveis da empresa, ajustados em alta e comparados com outras fontes verificáveis. Em tais circunstâncias, imputar a margem de dumping dos outros exportadores não seria conforme às disposições do artigo 18.o
(34)
A mesma parte alegou ainda que outros governos têm uma abordagem diferente nos inquéritos referentes ao PTA para um PI semelhante. Esta alegação teve de ser rejeitada. Refira-se que os elementos de prova disponibilizados por esta parte referem-se a um direito anti-dumping instituído pela República Popular da China sobre as importações de PTA proveniente da Coreia e da Tailândia. A informação disponibilizada não pode corroborar a alegação da parte, pois não existem elementos de prova em relação ao modo de determinação do valor normal e do preço de exportação nesse inquérito anti-dumping chinês. Além disso, o inquérito realizado pelas autoridades chinesas estabeleceu um PI compreendido entre 1 de Outubro de 2007 e 30 de Setembro de 2008, ao passo que o actual inquérito da UE fixou um PI compreendido entre 1 de Dezembro de 2008 e 30 de Novembro de 2009. Por conseguinte, os períodos considerados nos inquéritos da UE e da China são muito diferentes.
(35)
Quanto a aspectos relacionados com o prejuízo, nenhuma parte interessada fez qualquer observação.
(36)
Em suma, nenhuma parte interessada fez qualquer observação que pusesse em causa a conclusão de que são desnecessárias medidas de protecção.
(37)
A Comissão conclui, por conseguinte, que deve ser encerrado o processo anti-dumping relativo às importações na União de ácido tereftálico purificado e seus sais originários da Tailândia, sem a instituição de medidas anti-dumping,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo único
É encerrado o processo anti-dumping relativo às importações de ácido tereftálico e seus sais, com uma pureza, em peso, igual ou superior a 99,5 %, actualmente classificados no código NC ex 2917 36 00, originários da Tailândia.
Feito em Bruxelas, em 19 de Janeiro de 2011.