PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 512/2010 DO CONSELHO
de 14 de Junho de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de nitrato de amónio originário da Ucrânia na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) que revoga o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia («regulamento de base») (2), nomeadamente o n.o 2 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Em 22 de Janeiro de 2001, pelo Regulamento (CE) n.o 132/2001 (3), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo («medidas em vigor») de 33,25 euros por tonelada sobre as importações de nitrato de amónio («NA») classificado nos códigos NC 3102 30 90 e 3102 40 90, originário, nomeadamente, da Ucrânia. O inquérito que conduziu a essas medidas é designado «inquérito inicial».
(2)
Em 17 de Maio de 2004, na sequência de um reexame intercalar parcial, pelo Regulamento (CE) n.o 993/2004 (4), o Conselho isentou dos direitos anti-dumping instituídos pelo Regulamento (CE) n.o 132/2001 do Conselho as importações na União de NA produzido por empresas cujos compromissos seriam aceites pela Comissão. Pelo Regulamento (CE) n.o 1001/2004 da Comissão (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1996/2004 da Comissão (6), foram aceites compromissos por um período até 20 de Maio de 2005. O objectivo destes compromissos foi tomar em consideração certas consequências do alargamento da União Europeia para 25 Estados-Membros.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 945/2005 (7), na sequência de um reexame intercalar cujo âmbito se limitou à definição do produto em causa, o Conselho decidiu que a definição do produto em causa devia ser clarificada e que as medidas em vigor deviam ser aplicáveis ao produto em causa, quando integrado noutros adubos, proporcionalmente ao seu teor de nitrato de amónio, juntamente com outras substâncias e nutrientes secundários.
(4)
Pelo Regulamento (CE) n.o 442/2007 (8), no seguimento de um reexame da caducidade, o Conselho decidiu prorrogar as medidas em vigor, tal como clarificadas pelo Regulamento (CE) n.o 945/2005, por um período de dois anos.
(5)
Pelo Regulamento (CE) n.o 661/2008 (9), no seguimento de um reexame da caducidade, o Conselho instituiu medidas anti-dumping definitivas sobre as importações de NA originário da Rússia.
(6)
Pelo Regulamento (CE) n.o 662/2008 (10), o Conselho alterou o Regulamento (CE) n.o 442/2007, aceitando um compromisso de preços oferecido por um produtor-exportador.
2. Pedido de reexame
(7)
Em 22 de Janeiro de 2009, foi apresentado um pedido de reexame da caducidade, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente, em 17 de Outubro de 2008 (11). Esse pedido foi apresentado pela Associação Europeia de Fabricantes de Fertilizantes (AEFF) («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total de NA na União.
(8)
O requerente alegou e facultou elementos de prova prima facie suficientes de que existe uma probabilidade de reincidência de dumping e de prejuízo para a indústria da União relativamente às importações de NA originário da Ucrânia («país em causa»).
(9)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 23 de Abril de 2009, por aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (12), o início de um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
3. Inquérito
3.1. Período de inquérito
(10)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2008 e 31 de Março de 2009 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2005 e o final do PIR («período considerado»).
3.2. Partes interessadas no inquérito
(11)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os produtores-exportadores, os importadores e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como as respectivas associações, os representantes dos países de exportação, o requerente e os produtores da União. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(12)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(13)
Atendendo ao elevado número de produtores e importadores da União, a Comissão considerou conveniente, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, determinar se deveria recorrer à amostragem. A fim de poder decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, constituir uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes acima mencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar do início do inquérito e a prestar à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(14)
Após a análise das informações comunicadas e atendendo ao facto de 12 produtores da União terem manifestado a sua vontade de colaborar, foi decidido que seria necessário recorrer à amostragem no que respeita aos produtores da União. Nenhum importador facultou a informação solicitada no aviso de início.
(15)
12 produtores da União, que representaram cerca de 80 % de produção total da União durante o PIR, preencheram correctamente, dentro do prazo, o formulário relativo à amostra e concordaram formalmente em continuar a colaborar no inquérito. Nesse pressuposto, a Comissão seleccionou, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, uma amostra representativa com base nos volumes de produção e de vendas mais representativos de NA na União sobre os quais pudesse razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Foram seleccionados para a amostra cinco produtores da União que representaram 57 % da produção total da indústria da União durante o PIR.
(16)
Nos termos do n.o 2 do artigo 17.o do regulamento de base, as partes interessadas foram consultadas e não levantaram objecções.
(17)
Foram enviados questionários aos cinco produtores da União incluídos na amostra, bem como a todos os produtores-exportadores conhecidos do país em causa.
(18)
Responderam aos questionários os cinco produtores da União incluídos na amostra e três produtores-exportadores do país em causa.
(19)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores-exportadores da Ucrânia
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Produtores da União:
-
GrowHow UK Limited, Reino Unido,
-
GPN, Paris, França,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polónia,
-
Yara SA, Bruxelas, Bélgica,
-
Achema, Jonavos, Lituânia.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(20)
Os adubos sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, originários da Ucrânia, classificados actualmente nos códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 e ex 3105 90 91, constituem o produto em causa. O NA é um fertilizante azotado sólido habitualmente utilizado na agricultura. É produzido a partir de amoníaco e ácido nítrico e o seu teor ponderal de azoto é superior a 28 %. Apresenta-se sob a forma de esférulas ou grânulos.
(21)
É conveniente salientar que a definição do produto em causa foi clarificada no Regulamento (CE) n.o 945/2005.
2. Produto similar
(22)
Tal como demonstrado no inquérito inicial, no presente inquérito de reexame confirma-se que o NA é um produto de base, com qualidade e características físicas de base idênticas, independentemente do país de origem. Constatou-se, portanto, que o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos pelos produtores-exportadores no seu mercado interno e a países terceiros, assim como os produtos fabricados e vendidos pelos produtores da União no mercado da União, possuem as mesmas características físicas de base e são utilizados essencialmente para os mesmos fins, sendo, pois, considerados produtos similares, na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. Generalidades
(23)
Obteve-se colaboração por parte de três de produtores-exportadores ucranianos. Um quarto produtor-exportador conhecido não colaborou no inquérito.
(24)
A comparação do volume de exportação dos três produtores-exportadores que colaboraram no inquérito com o volume total de exportações para a União provenientes da Ucrânia revelou que os três produtores-exportadores que colaboraram no inquérito representaram mais de 90 % de todas as importações na União provenientes da Ucrânia durante o PIR. O nível de colaboração foi, por conseguinte, considerado elevado.
(25)
O volume total das importações do produto em causa da Ucrânia foi baixo, representando uma parte de mercado de 1,1 % no PIR, em comparação com o mercado da União no seu todo.
2. Importações objecto de dumping durante o PIR
2.1. Valor normal
(26)
Recorde-se que no anterior reexame da caducidade, a Ucrânia não tinha ainda sido considerada um país com economia de mercado e, por conseguinte, o valor normal foi baseado em dados obtidos de um produtor colaborante nos EUA, o país análogo.
(27)
No presente reexame, o valor normal baseou-se nos dados obtidos e verificados nas instalações dos três produtores-exportadores colaborantes na Ucrânia. A Comissão averiguou se se poderia considerar que as vendas realizadas nos seus mercados internos tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base. Para o efeito, examinou-se o custo de produção do produto fabricado e vendido no mercado interno pelos produtores-exportadores colaborantes.
(28)
Quanto aos custos do gás, constatou-se que a Ucrânia importava da Rússia a maior parte do gás consumido na produção de NA. Todos os dados disponíveis e verificados durante o inquérito indicaram que a Ucrânia importava gás natural da Rússia a um preço que, durante o PIR, era cerca de 40 % inferior ao preço do gás natural da Rússia quando exportado para a União. No entanto, constatou-se que no último trimestre do PIR os preços eram semelhantes.
(29)
Apurou-se que, à excepção de um tipo do produto exportado por um produtor, as vendas no mercado interno foram efectuadas no decurso de operações comerciais normais durante o PIR. Por conseguinte, o valor normal foi determinado com base no preço pago ou a pagar no mercado interno da Ucrânia por clientes independentes, em conformidade com o n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base ou com base no valor normal calculado para o tipo do produto não vendido no decurso de operações comerciais normais. Em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal foi calculado adicionando aos custos de produção do tipo do produto exportado um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como uma margem de lucro razoável. Os montantes correspondentes aos VAG e aos lucros basearam-se em dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar no decurso de operações comerciais normais, pelo produtor em causa.
(30)
Há que salientar que o valor normal foi calculado sem que tivesse sido efectuado um ajustamento para ter em conta os custos de gás suportados pelos produtores-exportadores ucranianos, em conformidade com o n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base. Isto porque, tal como indicado nos considerandos 32 a 34, a utilização, sem ajustamento apesar da aparente distorção dos preços do gás, dos custos e preços nacionais dos produtores-exportadores ucranianos revelou logo claramente a existência de práticas de dumping no PIR. Consequentemente, e dado o facto de que o objectivo de um reexame da caducidade é determinar a possibilidade da continuação ou reincidência de dumping caso as medidas sejam revogadas, a fim de determinar se as medidas actualmente aplicáveis devem ser mantidas ou revogadas, considerou-se que não era necessário examinar se se justificava neste caso um ajustamento, nos termos do n.o 5 do artigo 2.o do regulamento de base.
2.2. Preço de exportação
(31)
O preço de exportação foi estabelecido de acordo com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa quando vendido para exportação para a Comunidade. Todas as vendas dos três produtores-exportadores que colaboraram no inquérito foram efectuadas directamente a clientes independentes na União.
2.3. Comparação
(32)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. Para estabelecer uma comparação equitativa, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam a comparabilidade dos preços, nos termos do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Nessa conformidade, procedeu-se a ajustamentos para ter em conta as diferenças em termos de custos de transporte, movimentação, carregamento e custos acessórios, seguro, comissões e embalagem, sempre que aplicável e comprovado por elementos de prova verificados.
2.4. Margem de dumping
(33)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com os n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base.
(34)
A nível nacional, estabeleceu-se uma margem de dumping média ponderada de 6-7 % para os três produtores-exportadores colaborantes em causa.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Capacidade não utilizada e poder de atracção do mercado da União
(35)
Durante o PIR, as vendas no mercado interno dos três produtores colaborantes representaram, em média, 46 % da respectiva capacidade de produção.
(36)
Embora os três produtores-exportadores colaborantes vendessem uma grande parte da sua produção no mercado interno, também dependiam das exportações para países terceiros. Durante o PIR, tiveram uma capacidade não utilizada correspondente a cerca de 6 % do consumo da União.
(37)
Com base nas informações contidas do pedido de revisão em relação ao quarto produtor ucraniano conhecido que não colaborou no inquérito, estimou-se que a capacidade não utilizada total na Ucrânia durante o PIR atingiu cerca de 9 % do consumo da União.
(38)
Certos produtores-exportadores ucranianos colaborantes alegaram que estavam cada vez mais a perder a parte de mercado no respectivo mercado interno em benefício dos produtores russos, que podem oferecer preços muito mais baixos devido ao facto de os custos de gás na Rússia serem muito inferiores. Por conseguinte, afigura-se improvável que o mercado interno ucraniano possa absorver a capacidade de produção não utilizada, sendo de prever, por conseguinte, que qualquer aumento da produção seja exportado.
(39)
As três empresas que colaboram no inquérito exportaram NA para muitos outros países terceiros em vários continentes durante o PIR. No entanto, há que salientar que certos mercados tradicionais de países terceiros estão fechados às exportações provenientes da Ucrânia devido às medidas anti-dumping em vigor (por exemplo, EUA tem medidas anti-dumping de mais de 100 %) e/ou devido a restrições em matéria de segurança (por exemplo, República Popular da China, Austrália). De qualquer forma, a União é o mercado de exportação maior, mais atractivo e, ao mesmo tempo, geograficamente mais próximo. O seu poder de atracção é reforçado ainda por vantagens em termos de logística devido ao facto de as tarifas ferroviárias na Ucrânia serem baixas.
(40)
Tendo em conta o que precede, não se pode excluir que uma grande parte da capacidade não utilizada disponível na Ucrânia possa ser utilizada para aumentar as exportações para a União na ausência de medidas anti-dumping.
3.2. Preços em vários mercados de exportação
(41)
Uma análise das vendas de exportação dos três produtores-exportadores ucranianos colaborantes a países terceiros revelou que, durante o PIR, os preços de exportação para os países terceiros, quando estabelecidos a nível CIF e utilizando as taxas internacionais de frete indicadas no pedido de revisão, chegaram a ser 25 % inferiores ao preço predominante de mercado na União.
(42)
Nessa base, afigurou-se, por conseguinte, que haveria um incentivo para desviar para a União as exportações provenientes da Ucrânia destinadas a países terceiros, caso as medidas fossem revogadas. Os preços mais elevados no mercado da União permitiriam que os exportadores ucranianos conseguissem melhores margens de lucro.
(43)
Com base nos valores apresentados pelos três produtores-exportadores colaborantes foi igualmente possível estabelecer que, a nível nacional, as exportações da Ucrânia para outros países terceiros foram efectuadas a preços de dumping durante o PIR.
3.3. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping
(44)
Em virtude dos resultados acima descritos, é possível concluir-se que as exportações da Ucrânia ainda são objecto de dumping e que há uma probabilidade de continuação de dumping no mercado da União caso se revoguem as actuais medidas anti-dumping. Efectivamente, tendo em conta a capacidade não utilizada existente na Ucrânia e o poder de atracção do mercado da União, parece haver um incentivo para os produtores-exportadores ucranianos i) aumentarem as suas exportações para o mercado da União e ii) transferirem as exportações de NA dos mercados de países terceiros para o mercado da União a preços objecto de dumping, pelo menos no que se refere a dois produtores-exportadores.
(45)
Além disso, os preços de exportação médios ponderados dos produtores-exportadores colaborantes para os mercados de países terceiros revelaram-se significativamente inferiores ao nível de preços predominante na União. Isto reforça a probabilidade do aumento das exportações provenientes da Ucrânia para a União a preços objecto de dumping, caso as medidas caduquem.
D. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(46)
Na União, o produto similar é fabricado por 16 empresas ou grupos de empresas que constituem a produção total do produto similar na União, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
(47)
Colaboraram no inquérito 12 produtores da União:
-
Achema AB (Lituânia),
-
Agropolychim JSC (Bulgária),
-
Azomures (Roménia),
-
BASF AG (Alemanha),
-
Fertiberia S.A. (Espanha),
-
GPN SA (França),
-
GrowHow UK Ltd (Reino Unido),
-
Neochim PLC (Bulgária),
-
Nitrogénművek Rt (Hungria),
-
Yara (Bélgica, França, Alemanha, Itália e Países Baixos),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Uma vez que estes 12 produtores da União representavam 80 % da produção total da União durante o PIR, considera-se que constituem a indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e o n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base. Estes produtores serão referidos como a «indústria da União».
(49)
Tal como indicado nos considerandos 14 e 15, a selecção da amostra de cinco produtores da União foi feita com base nestes 12 produtores. Todos os produtores incluídos na amostra colaboraram e enviaram as respostas ao questionário dentro dos prazos. Além disso, os sete restantes produtores colaborantes apresentaram determinadas informações gerais pertinentes para a análise do prejuízo.
E. SITUAÇÃO NO MERCADO DA UNIÃO
1. Consumo no mercado da União
(50)
O consumo aparente da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, nos volumes de vendas dos outros produtores da União no mercado da União, nos dados do Eurostat de todas as importações da União e nas informações incluídas nas respostas ao questionário das empresas colaborantes no que diz respeito às importações do produto em causa provenientes da Ucrânia. Atendendo ao alargamento da União para 27 Estados-Membros em 2007, por motivos de clareza e coerência da análise, todos os indicadores de prejuízo foram estabelecidos com base no mercado da UE-27 no período considerado.
(51)
Entre 2005 e o PIR, o consumo da União diminuiu 10 %.
2005
2006
2007
2008
PIR
Consumo total da União toneladas
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Índice (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da Ucrânia
(52)
Os volumes, partes de mercado e os preços médios das importações provenientes da Ucrânia evoluíram como indicado no seguinte quadro. As quantidades e tendências de preços basearam-se nas informações obtidas das respostas ao questionário dos produtores-exportadores colaborantes, nas estatísticas sobre a importação (Eurostat) e nas estatísticas de exportação ucranianas.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volume de importações (toneladas)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Parte de mercado
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Preços das importações (euros/tonelada)
123
139
145
259
230
Índice (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
O volume das importações da Ucrânia diminuiu sistematicamente até 2007, mas no PIR chegou quase ao mesmo de nível de 2005. A parte de mercado ucraniana aumentou ligeiramente de 1 % em 2005 para 1,1 % no PIR. Os preços unitários evoluíram positivamente de 123 para 230 euros/tonelada durante o período considerado. Este aumento no PIR tem de ser visto em conjunto com a evolução mundial dos preços e também com o preço da matéria-prima principal.
(54)
Para efeitos do cálculo do nível da subcotação de preços durante o PIR, os preços à saída da fábrica praticados pela indústria da União em relação a clientes independentes foram comparados com os preços CIF-fronteira da União dos produtores-exportadores colaborantes do país em causa, devidamente ajustados para ter em conta o preço no destino. Nesta base, a comparação mostrou que as importações da Ucrânia subcotaram os preços da indústria da União em 22,5 %, em média, durante o PIR. Ainda se detectou a existência de uma margem de subcotação de 11 % dos exportadores ucranianos, quando o direito anti-dumping foi acrescentado aos preços que praticavam para a União.
3. Importações provenientes de outros países
(55)
No quadro a seguir é apresentado o volume das importações provenientes de outros países terceiros no período considerado. As quantidades e tendências de preços indicadas baseiam-se em dados do Eurostat.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volume das importações provenientes da Rússia (toneladas)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Parte de mercado
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Preços das importações provenientes da Rússia (euros/tonelada)
122
124
144
275
235
Volume das importações provenientes da Geórgia (toneladas)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Parte de mercado
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Preços das importações provenientes da Geórgia (euros/tonelada)
164
177
174
325
304
Volume das importações provenientes do Cazaquistão (toneladas)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Parte de mercado
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Preços das importações provenientes do Cazaquistão (euros/tonelada)
0
147
151
255
242
Volume das importações provenientes de todos os outros países (toneladas)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Parte de mercado
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Preços das importações provenientes de todos os outros países (euros/tonelada)
190
170
240
242
265
(56)
Em 2008 e no PIR houve, no mercado da União, um aumento significativo nos preços das importações de todos os países terceiros. Afigurou-se que, à excepção da Rússia, todos os países mencionados no quadro supra aumentaram o seu volume de exportação para a União no período considerado. No caso das importações provenientes da Rússia, além de estarem sujeitas a um direito fixo anti-dumping de 47,07 euros por tonelada, registaram, tal como as importações provenientes da Ucrânia, o preço mais baixo em comparação com todos os outros países exportadores.
4. Situação económica da indústria da União
(57)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
4.1. Observações preliminares
(58)
Uma vez que se recorreu à amostragem no âmbito do inquérito sobre o prejuízo, foram analisados certos indicadores de prejuízo, tais como produção, capacidade de produção, vendas, parte de mercado, produtividade e emprego, para a indústria da União no seu todo («União» nos quadros). Outros indicadores de prejuízo relacionados com os resultados de empresas individuais, tais como preços, existências, custos de produção, rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capital, foram examinados com base nas informações recolhidas junto dos produtores da União incluídos na amostra («PA» nos quadros).
4.2. Dados relativos à indústria da União no seu todo
a) Produção
(59)
A produção da indústria da União aumentou 18 % entre 2005 e o PIR, tendo passado de cerca 7 de milhões de toneladas em 2005 para cerca de 5,8 milhões de toneladas no PIR. A produção para a utilização cativa, por sua vez, permaneceu modesta durante o período considerado e não afectou especialmente a situação da indústria da União durante o PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Produção da União (toneladas)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Índice (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Produção da União utilizada para transferências cativas
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Em % da produção total
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(60)
A capacidade de produção permaneceu em geral estável ao longo do período considerado. Em conformidade com a diminuição da produção, a utilização da capacidade resultante diminuiu de 55 %, em 2005, para 45 %, no PIR. Como já referido no inquérito inicial, a utilização da capacidade, no caso do NA, pode ser afectada pela produção de outros produtos que podem ser produzidos no mesmo equipamento de produção. Por conseguinte, a tendência da utilização da capacidade é menos pertinente para a avaliação da situação económica da indústria da União.
2005
2006
2007
2008
PIR
Capacidade da União (toneladas)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Utilização de capacidade da União
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Volume de vendas
(61)
As vendas da indústria da União no mercado da União diminuíram 14 % entre 2005 e o PIR. Esta evolução tem de ser vista na perspectiva de um consumo da União em retracção durante o mesmo período.
2005
2003
2004
2008
PIR
Volume de vendas da União (toneladas) a partes independentes
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Índice (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Volume de vendas da União a partes independentes em países terceiros (toneladas)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Índice (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Parte de mercado
(62)
A parte de mercado da indústria da União permaneceu estável entre 2005 e 2008, mas diminuiu três pontos percentuais entre 2008 e o PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Parte de mercado da União
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Índice (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Emprego
(63)
A taxa de emprego da indústria da União diminuiu 8 % entre 2005 e o PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Emprego da União no que respeita ao produto em causa
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Índice (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produtividade
(64)
Durante o período considerado, a produção média por trabalhador da indústria da União diminuiu 11 %. Isto explica-se pelo facto de a diminuição relativa na produção ter ultrapassado a diminuição relativa no emprego.
2005
2006
2007
2008
PIR
Produtividade da União (toneladas por trabalhador)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Índice (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Amplitude da margem de dumping
(65)
No tocante à amplitude da margem real de dumping, dado o exíguo volume actual de importações da Ucrânia, este impacto é considerado como anódino e o indicador como não pertinente para a análise do prejuízo.
4.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
a) Preços de venda e factores que afectam os preços praticados no mercado interno
(66)
O preço de venda líquido médio dos produtores da indústria da União incluídos na amostra aumentou substancialmente em 2008 e no PIR, reflectindo assim as favoráveis condições do mercado internacional prevalecentes para o NA nesse período.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Preço unitário (euros/tonelada)
165
182
189
309
315
Índice (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Existências
(67)
O nível das existências da indústria da União no final do exercício diminuiu 26 % entre 2005 e o PIR. O aumento brusco registado em 2006 deveu-se a uma diminuição acentuada no volume de vendas entre 2005 e 2006.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Existências finais (toneladas)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Índice (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Salários
(68)
Entre 2005 e o PIR, o salário médio por trabalhador aumentou 6 %, como indicado no quadro infra. Atendendo à taxa de inflação e à redução global do emprego, este aumento de salários é considerado moderado.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Custo médio da mão-de-obra por trabalhador (milhares de euros)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Índice (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investimentos
(69)
Os investimentos anuais no produto similar realizados pelos cinco produtores incluídos na amostra evoluíram positivamente durante o período em apreço e aumentaram 70 %. Estes investimentos incidiram sobretudo na modernização de determinadas máquinas, o que comprova os esforços da indústria da União no sentido de melhorar continuamente a sua competitividade.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Investimentos líquidos (milhares de euros)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Índice (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(70)
A rendibilidade dos produtores incluídos na amostra melhorou significativamente, nomeadamente desde 2006, pois alcançou o nível de 28,1 % em volume de negócios durante o PIR. O retorno dos investimentos (RI), que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou, de um modo geral, a tendência positiva da rendibilidade ao longo do período considerado.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Rendibilidade das vendas da União a clientes independentes (% das vendas líquidas)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Índice (2005 = 100)
100
85
162
274
304
PA - RI (lucros em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Índice (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Cash flow e capacidade de obtenção de capital
(71)
O cash flow aumentou significativamente no período considerado e corresponde à evolução da rendibilidade global observada durante esse período.
2005
2006
2007
2008
PIR
PA - Cash flow (milhares de euros)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Índice (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
O inquérito não revelou quaisquer dificuldades por parte dos produtores da União incluídos na amostra na obtenção de capitais. Refira-se que, como várias destas empresas fazem parte de grandes grupos, financiam as suas actividades no âmbito do grupo a que pertencem, quer através de utilização em comum dos capitais, quer de empréstimos contraídos no grupo, concedidos pela empresa-mãe.
5. Conclusão
(73)
Entre 2005 e o PIR, a maioria dos indicadores de prejuízo evoluiu positivamente: os preços de venda unitários e a rendibilidade melhoraram substancialmente, tendo esta última atingido um nível de 28,1 % durante o PIR. Os investimentos, o retorno dos investimentos e o cash flow também evoluíram positivamente.
(74)
Embora os volumes de produção e de vendas tenham diminuído consideravelmente durante o período em causa, esta evolução tem de ser vista na perspectiva de um mercado da União em contracção na ordem de menos 10 %.
(75)
De um modo geral, a situação da indústria da União melhorou apreciavelmente em comparação com a situação que precedeu a instituição de medidas anti-dumping sobre as importações de NA provenientes do país em causa, em 2001.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
1. Generalidades
(76)
No contexto da probabilidade de reincidência do prejuízo, foram analisados dois parâmetros principais: i) os volumes e preços de exportação prováveis do país em causa e ii) o efeito provável sobre a indústria da União dos volumes e preços projectados do país em causa.
2. Volumes e preços de exportação prováveis do país em causa
(77)
Há uma capacidade não utilizada conhecida de aproximadamente 650 mil toneladas disponíveis para os produtores ucranianos que colaboraram no inquérito, o que representa 9 % do mercado da União, como se indica no considerando 37. Este excesso de capacidade indica que os produtores ucranianos têm a possibilidade de aumentar rapidamente a sua produção actual e, assim, também as suas exportações de NA.
(78)
Além disso, dado o tamanho relativamente pequeno do seu mercado interno, os produtores ucranianos dependem fortemente das exportações para países terceiros. Como se explica no considerando 41, as exportações foram efectuadas a preços substancialmente inferiores ao preço praticado no mercado da União.
(79)
Com base nos factos e considerações acima referidos, o mercado da União afigurar-se-á atractivo para os produtores-exportadores ucranianos em termos de preços em relação a todos os outros mercados de exportação. Assim, é razoável esperar que uma parte considerável dos volumes exportados para países terceiros seja desviada para o mercado da União, na eventualidade de as medidas caducarem. A proximidade relativa do mercado da União, comparada com outros mercados de exportação, também iria tornar o mercado da União mais atractivo e conduziria, por conseguinte, ao aumento da probabilidade de transferência, de países terceiros para a União, das actuais exportações dos produtores ucranianos.
(80)
Dada a posição de mercado actualmente fraca dos produtos ucranianos na União, os exportadores ucranianos teriam de ganhar uma parte de mercado ou de alargar a sua base de clientes e provavelmente conseguiriam fazê-lo propondo NA a preços de dumping, tal como estabelecidos durante o PIR.
(81)
Com base no que precede, seria, por conseguinte, provável que volumes significativos de NA produzidos na Ucrânia fossem reorientados para o mercado da União a preços de dumping, subcotando substancialmente os preços da indústria da União, caso a medida caducasse.
3. Impacto sobre a indústria da União dos volumes de exportação projectados e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas.
(82)
O inquérito mostrou que o NA é um produto de base cujos preços podem ser afectados significativamente pela presença de importações a preços baixos que causam a subcotação dos preços da indústria da União. Por outras palavras, o mercado da União no que toca ao NA é um mercado relativamente volátil. As condições mundiais de mercado favoráveis para o NA que prevaleceram durante o período considerado desempenharam um papel importante na manutenção dos preços a um nível elevado, e as medidas anti-dumping aplicáveis reduziram a possibilidade de distorção de preços no mercado da União. Durante esse período, verificou-se um equilíbrio cerrado entre a oferta e a procura, o que provocou a subida dos preços de todos os fertilizantes azotados, os quais são produtos de base. O NA é também um produto de base cujos preços são influenciados por numerosos factores, tais como o preço do gás, que tem um impacto considerável na oferta, porque é o mais importante elemento de custo, as condições meteorológicas, as colheitas e os níveis de existências cerealíferas, que, de um modo geral, provocam a diminuição ou o aumento da procura de fertilizantes.
(83)
Especificamente no que toca ao mercado da União, é de prever que a procura de NA aumentará ligeiramente em relação ao nível observado no PIR. Atendendo ao facto de os preços praticados pelos exportadores ucranianos subcotarem consideravelmente os preços da indústria da União, o aumento provável dos volumes de importação provenientes da Ucrânia forçaria a indústria da União a baixar significativamente os seus preços - e, deste modo, os seus lucros -, ou a perder uma importante parte de mercado - e receitas -, ou ambos. O processo de reestruturação bem-sucedido da indústria da União poderia apenas provavelmente contrabalançar em parte uma tal depressão dos preços, pelo que todo o processo de recuperação seria posto em perigo. Logo, da revogação das medidas resultaria provavelmente a deterioração da situação económica global da indústria da União.
4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo
(84)
Atendendo aos factos e considerações acima indicados, conclui-se que, na hipótese de se deixar caducar as medidas actuais, as exportações provenientes do país em causa ocorreriam provavelmente em volumes significativos e a preços de dumping que iriam subcotar os preços da indústria da União. Esta situação teria, muito provavelmente, o efeito de introduzir uma tendência para a diminuição dos preços no mercado e teria consequências negativas sobre a situação económica da indústria da União. Impediria sobretudo a recuperação financeira que se concretizou no período considerado, resultando na provável reincidência do prejuízo.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(85)
A Comissão analisou se existiam motivos imperiosos que pudessem levar a concluir que a renovação das medidas anti-dumping em vigor não seria do interesse da União. Para o efeito, em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, o impacto das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo, bem como as consequências da caducidade das medidas, foram avaliados com base em todos os elementos de prova apresentados.
(86)
A fim de avaliar o impacto da eventual manutenção das medidas, todas as partes interessadas dispuseram da oportunidade de apresentar os seus pontos de vista, em conformidade com o n.o 2 do artigo 21.o do regulamento de base.
(87)
Recorde-se que, no âmbito do inquérito inicial, a adopção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das actuais medidas anti-dumping sobre as partes em questão.
2. Interesse da indústria da União
(88)
A indústria da União demonstrou que era estruturalmente viável, facto que foi confirmado pela evolução positiva da sua situação económica após a instituição de medidas anti-dumping, em 2001. Particularmente, entre 2005 e o PIR, a indústria da União melhorou consideravelmente a sua rendibilidade e reestruturou-se com êxito.
(89)
É razoável prever que a indústria da União continue a tirar partido das medidas actualmente em vigor e a recuperar, nomeadamente retomando a sua parte de mercado e aumentando a rendibilidade. Se as medidas não forem mantidas, é provável que se verifique o aumento das importações, a preços de dumping, do país em causa, prejudicando, assim, a indústria da União devido à pressão descendente sobre os preços de venda, que afectará negativamente a sua posição financeira actualmente positiva.
3. Interesse dos importadores
(90)
Como se refere no considerando 14, nenhum importador aceitou ser incluído na amostra e facultar as informações de base solicitadas no formulário relativo à amostra. Recorde-se que, nos inquéritos anteriores, se apurou que o impacto da instituição das medidas não seria significativo, porque, em regra, os importadores negociam não apenas NA, mas também, em grande parte, outros adubos. O levantamento das medidas anti-dumping sobre outros adubos só poderá reforçar o que acima ficou exposto. Neste contexto, foram levantadas em Agosto de 2007 e Março de 2008, respectivamente, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de ureia originária da Rússia e da Bielorrússia, da Croácia, da Líbia e da Ucrânia (13). Contudo, na ausência de colaboração por parte dos importadores e, assim, de qualquer elemento de prova conclusivo que permita avaliar quaisquer consequências negativas importantes, concluiu-se que não existem razões imperiosas contra a manutenção das medidas anti-dumping actualmente em vigor.
(91)
Não está disponível informação fiável que indicie que a manutenção das medidas terá um efeito negativo importante sobre os importadores ou os comerciantes.
4. Interesse dos utilizadores
(92)
Os utilizadores de NA na União são agricultores. No inquérito inicial, concluiu-se que, dada a fraca incidência do custo do NA na actividade dos agricultores, seria pouco provável que um aumento desses custos viesse a ter um impacto desfavorável significativo sobre os mesmos.
(93)
No âmbito do presente inquérito, duas associações de agricultores apresentaram observações defendendo a revogação das medidas. Alegaram principalmente que a reforma da política agrícola comum de 2003 reduziu a utilização do mecanismo de intervenção no mercado e quebrou o elo entre o apoio da União e a produção. Consequentemente, este processo de liberalização forçou os agricultores da União a operarem nas condições do mercado mundial. Apenas a liberdade de escolha de fornecedores de NA poderia impedir os preços dos produtos agrícolas de aumentarem substancialmente.
(94)
No entanto, a possível continuação das actuais medidas anti-dumping não impedirá os utilizadores de escolher livremente o seu fornecedor de NA, mas manterá condições equitativas no mercado da União, no qual a concorrência efectiva será reforçada. Por conseguinte, com base no que precede, é possível concluir que a continuação das medidas anti-dumping contra a Ucrânia não terá efeitos adversos significativos para os utilizadores do produto em causa.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(95)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas contra a manutenção das medidas anti-dumping actualmente em vigor.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(96)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações. As observações feitas foram tidas devidamente em conta quando pertinente.
(97)
Decorre do que precede que, de acordo com on.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, devem ser mantidas as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de NA originário da Ucrânia. Recorde-se que estas medidas consistem em direitos específicos.
(98)
Tal como indicado no considerando 28, os preços de importação ucranianos para o gás natural mostraram convergência com os preços de gás praticados no mercado da União no último trimestre do PIR. Por conseguinte, os efeitos potencialmente prejudiciais do dumping podem ser afectados pelo impacto, sobre os preços de exportação, dos aumentos dos custos de produção causados pela evolução dos preços do gás no mercado interno, se estes se revelarem ser de carácter duradouro. Assim, considera-se prudente limitar a manutenção das medidas a dois anos.
(99)
Mantêm-se em vigor os comprimissos aceites pela Comissão na Decisão 2008/577/CE (14),
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de adubos sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, classificados actualmente nos códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 e ex 3105 90 91, originários da Ucrânia.
2. A taxa de direito anti-dumping é um montante fixo em euros por tonelada como indicado a seguir:
Descrição do produto
Código NC
Código Taric
Montante do direito
(euros por tonelada)
Nitrato de amónio, excepto em soluções aquosas
3102 30 90
-
33,25
Misturas de nitrato de amónio com carbonato de cálcio ou outras substâncias inorgânicas não fertilizantes, com teor ponderal de azoto superior a 28 %
3102 40 90
-
33,25
Sais duplos e misturas de sulfato de amónio e nitrato de amónio - Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %
3102 29 00
10
33,25
Sais duplos e misturas de nitrato de cálcio e nitrato de amónio - Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %
3102 60 00
10
33,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %
3102 90 00
10
33,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, isentos de fósforo e potássio
3105 10 00
10
33,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e/ou de potássio, expresso em K2O, inferior a 3 %
3105 10 00
20
32,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e/ou de potássio, expresso em K2O, não inferior a 3 % e inferior a 6 %
3105 10 00
30
31,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e/ou de potássio, expresso em K2O, não inferior a 6 % e inferior a 9 %
3105 10 00
40
30,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e/ou de potássio, expresso em K2O, não inferior a 9 % e não superior a 12 %
3105 10 00
50
29,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5 e de potássio, expresso em K2O, inferior a 3 %
3105 20 10
30
32,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e de potássio, expresso em K2O, não inferior a 3 % e inferior a 6 %
3105 20 10
40
31,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e de potássio, expresso em K2O, não inferior a 6 % e inferior a 9 %
3105 20 10
50
30,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, e de potássio, expresso em K2O, não inferior a 9 % e não superior a 12 %
3105 20 10
60
29,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, inferior a 3 %
3105 51 00
10
32,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 3 % e inferior a 6 %
3105 51 00
20
31,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 6 % e inferior a 9 %
3105 51 00
30
30,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 9 % e não superior a 10,40 %
3105 51 00
40
29,79
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, inferior a 3 %
3105 59 00
10
32,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 3 % e inferior a 6 %
3105 59 00
20
31,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 6 % e inferior a 9 %
3105 59 00
30
30,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de fósforo, expresso em P2O5, não inferior a 9 % e não superior a 10,40 %
3105 59 00
40
29,79
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de potássio, expresso em K2O, inferior a 3 %
3105 90 91
30
32,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de potássio, expresso em K2O, não inferior a 3 % e inferior a 6 %
3105 90 91
40
31,25
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de potássio, expresso em K2O, não inferior a 6 % e inferior a 9 %
3105 90 91
50
30,26
Adubos (fertilizantes) sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 % e teor ponderal de potássio, expresso em K2O, não inferior a 9 % e inferior a 12 %
3105 90 91
60
29,26
3. No caso de as mercadorias terem sido danificadas antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, de o preço efectivamente pago ou a pagar ser calculado proporcionalmente para efeitos da determinação do valor aduaneiro nos termos do artigo 145.o do Regulamento (CE) n.o 2454/93 da Comissão (15), o montante do direito anti-dumping, calculado com base no montante referido supra, é reduzido numa percentagem correspondente à proporção do preço efectivamente pago ou a pagar.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Não obstante o artigo 1.o, o direito anti-dumping definitivo não é aplicável às importações introduzidas em livre prática em conformidade com os números seguintes do presente artigo.
2. As importações da Ucrânia de adubos sólidos com teor ponderal de nitrato de amónio superior a 80 %, classificados actualmente nos códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 e ex 3105 90 91, declaradas para introdução em livre prática que forem facturadas pelas empresas cujos compromissos foram aceites pela Comissão e cujas firmas estão enumeradas na Decisão 2008/577/CE da Comissão, com a redacção for que lhe for sendo dada, estão isentas do direito anti-dumping instituído pelo artigo 1.o o desde que
-
tenham sido fabricadas, expedidas e facturadas directamente pelas referidas empresas ao primeiro cliente independente na União, e
-
venham acompanhadas por uma factura do compromisso, ou seja, uma factura comercial que contenha, pelo menos, os elementos e a declaração estipulados no anexo do presente regulamento, e
-
as mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras correspondam exactamente à descrição da factura do compromisso.
3. É constituída uma dívida aduaneira aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática:
-
sempre que se determine, em relação às mercadorias referidas no n.o 2, que pelo menos uma das condições previstas nesse número não é respeitada, ou
-
caso a Comissão denuncie, nos termos do n.o 9 do artigo 8.o o do regulamento de base, a aceitação de um compromisso por intermédio de um regulamento ou de uma decisão, referindo-se a transacções específicas, e declare inválidas as facturas do compromisso pertinentes.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia. O presente regulamento vigora por um prazo de dois anos.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 14 de Junho de 2010.