PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 203/2012
ze dne 8. března 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro ekologickou produkci vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec, čl. 21 odst. 2, čl. 22 odst. 1, čl. 38 písm. a) a článek 40 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména hlava III kapitola 4 uvedeného nařízení, stanoví základní požadavky týkající se ekologické produkce zpracovaných potravin. Prováděcí pravidla k těmto základním požadavkům jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by mělo obsahovat zvláštní ustanovení pro ekologickou produkci vína. Tato ustanovení by se měla vztahovat na produkty odvětví vína podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (3).
(3)
Zpracování ekologického vína vyžaduje používání některých produktů a látek jako přísad nebo pomocných technických látek za přesně stanovených podmínek. Za tímto účelem a na základě doporučení studie vypracované v rámci Unie „Ekologické vinařství a výroba vína: vývoj technologií vhodných pro spotřebitele a životní prostředí za účelem zlepšení jakosti ekologického vína a právního rámce založeného na vědeckých poznatcích“ („Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework“), známé rovněž jako „ORWINE“ (4), by podle článku 21 nařízení (ES) č. 834/2007 používání takových produktů a látek mělo být povoleno.
(4)
Některé produkty a látky používané jako přísady a pomocné technické látky pro enologické postupy podle nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (5), se získávají ze surovin zemědělského původu. V takovém případě mohou být suroviny dostupné na trhu v ekologické podobě. Na podporu rozvoje poptávky po těchto surovinách na trhu je třeba zvýhodnit používání přísad a pomocných technických látek získaných z ekologicky vypěstovaných surovin.
(5)
Postupy a techniky pro produkci vína jsou na úrovni EU stanoveny v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v jeho prováděcích pravidlech uvedených v nařízení (ES) č. 606/2009 a v nařízení Komise (ES) č. 607/2009 ze dne 14. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (6). Používání těchto postupů a technik v ekologické produkci vína nemusí být v souladu s cíli a zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména se zvláštními zásadami, které se vztahují na zpracování ekologických potravin, uvedenými v článku 6 nařízení (ES) č. 834/2007. Pro některé enologické postupy a procesy je proto třeba stanovit zvláštní omezení.
(6)
V produkci vína se uplatňují i některé jiné postupy, které se hojně používají při zpracování potravin a které rovněž mohou částečně ovlivňovat některé základní charakteristické znaky ekologických produktů a tím i jejich pravou povahu, ale v současnosti neexistují žádné jiné techniky, které by je nahradily. To platí o tepelném ošetření, filtraci, a používání iontoměničových pryskyřic. Tyto postupy by tudíž měly být pro producenty ekologického vína dostupné, jejich používání je však třeba omezit. Je třeba počítat s možností, že ve vhodném okamžiku bude nutno tepelné ošetření, iontové měniče a reverzní osmózu podrobit novému zkoumání.
(7)
Enologické postupy a procesy, které mohou být, pokud jde o pravou povahu ekologických produktů, zavádějící, je třeba z produkce ekologického vína vyloučit. To platí o zahušťování chladem, dealkoholizaci, odsíření fyzikálními metodami, elektrodialýze a používání katexů, neboť tyto enologické postupy významným způsobem mění skladbu produktu do té míry, že mohou být zavádějící, pokud jde o pravou povahu ekologického vína. Ze stejných důvodů, pokud jde o pravou povahu ekologického vína, může být zavádějící i používání nebo přidávání některých látek. Je proto vhodné stanovit, že tyto látky by se neměly při ekologických enologických postupech, ošetření a postupech používat nebo přidávat.
(8)
Pokud jde konkrétně o siřičitany, ze studie ORWINE vyplývá, že producenti ekologického vína v Unii již ve vínech vyrobených z ekologických hroznů snížení úrovně oxidu siřičitého v porovnání s maximálním obsahem oxidu siřičitého povoleným pro neekologická vína dosáhli. Je proto třeba stanovit pro ekologická vína vlastní maximální obsah síry, který by měl být nižší než hodnota povolená pro neekologická vína. Potřebná množství oxidu siřičitého závisí na různých kategoriích vína a na některých přirozených vlastnostech vína, zejména na obsahu cukru, který je třeba brát v úvahu při stanovování konkrétních maximálních úrovní oxidu siřičitého pro ekologická vína. Extrémní povětrnostní podmínky však mohou v některých vinařských oblastech způsobit obtíže, takže pro dosažení stability konečného produktu v daném roce bude nutné použít doplňkové hodnoty siřičitanů. Proto pokud jsou tyto podmínky splněny, je třeba umožnit zvýšení maximálního obsahu oxidu siřičitého.
(9)
Víno je produkt s dlouhou trvanlivostí a některá vína se před uvedením na trh tradičně skladují po několik let v sudech nebo nádržích. Podle nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (7) a na omezenou dobu podle nařízení (ES) č. 889/2008 by při dodržení požadavků na označování podle uvedeného nařízení mělo být povoleno tato vína uvádět na trh do vyčerpání zásob.
(10)
Některá ze skladovaných vín již byla vyrobena postupy podle pravidel pro produkci ekologického vína stanovených v tomto nařízení. Pokud je možné to prokázat, mělo by být povoleno používání loga Společenství pro ekologickou produkci podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, od 1. července 2010 nazývaného „logo EU pro ekologickou produkci“, s cílem umožnit řádné srovnání a soutěž mezi ekologickými víny vyrobenými předtím i poté, kdy toto nařízení vstoupí v platnost. V opačném případě by víno mělo být označeno pouze jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“ bez označení logem EU pro ekologickou produkci, pokud je vyrobeno v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 a s nařízením (ES) č. 889/2008 předtím, než bylo změněno tímto nařízením.
(11)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
Hlava II se mění takto:
a)
V čl. 27 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin s výjimkou produktů odvětví vína, na které se vztahují ustanovení kapitoly 3a, používat pouze tyto látky:“;
b)
vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 3a
Zvláštní pravidla pro výrobu vína
Článek 29b
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla ekologické produkce produktů odvětví vína podle čl. 1 odst. 1 písm. l) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (8).
2. Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (9) a (ES) č. 607/2009 (10) se použijí, nestanoví-li tato kapitola výslovně jinak.
Článek 29c
Použití některých produktů a látek
1. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 se produkty odvětví vína vyrábějí z ekologických surovin.
2. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při výrobě produktů odvětví vína, a to i v průběhu procesů a enologických postupů, použít pouze produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení při splnění zvláštních podmínek a omezení stanovených v nařízení (ES) č. 1234/2007 a nařízení (ES) č. 606/2009, a zejména v příloze I A uvedeného nařízení.
3. Použijí se produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení a označené hvězdičkou, získané z ekologických surovin, jsou-li k dispozici.
Článek 29d
Enologické postupy a omezení
1. Aniž je dotčen článek 29c a zvláštní zákazy a omezení uvedené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, jsou povoleny pouze enologické postupy, procesy a ošetření, včetně omezení stanovených v článku 120c a 120d nařízení (ES) č. 1234/2007 a v článku 3, v článcích 5 až 9 a 11 až 14 nařízení (ES) č. 606/2009 a v jejich přílohách, použité před dnem 1. srpna 2010.
2. Zakazuje se použití těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
částečné zahuštění chladem uvedené v příloze XVa části B bodě 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
odsíření fyzikálními metodami uvedené v bodě 8 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
ošetření elektrodialýzou k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 36 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
d)
částečná dealkoholizace vína uvedená v bodě 40 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
e)
ošetření katexem k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 43 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009.
3. Použití následujících enologických postupů, procesů a ošetření je povoleno za těchto podmínek:
a)
při tepelném ošetření podle bodu 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí teplota překročit 70 °C;
b)
při odstřeďování a filtraci s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich podle bodu 3 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí být velikost pórů menší než 0,2 μm.
4. Za účelem případného vyloučení nebo omezení Komise před 1. srpnem 2015 přezkoumá používání těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
tepelného ošetření uvedeného v bodě 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
b)
užití iontoměničových pryskyřic uvedeného v bodě 20 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
reverzní osmózy podle části B bodu 1 písm. b) 1 přílohy XVa nařízení (ES) č. 1234/2007.
5. Veškeré změny zavedené po 1. srpnu 2010, pokud jde o enologické postupy, procesy a ošetření uvedené v nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo nařízení (ES) č. 606/2009, mohou být v ekologické produkci vína použity teprve po přijetí opatření nutných pro provádění pravidel produkce stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 a podle potřeby i postupu hodnocení podle článku 21 uvedeného nařízení.
c)
Článek 47 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
použití oxidu siřičitého o maximálním obsahu stanoveném podle přílohy I B nařízení (ES) č. 606/2009, jestliže výjimečné klimatické podmínky daného roku sklizně poškodí zdravotní stav ekologických hroznů v konkrétní zeměpisné oblasti v důsledku závažného napadení bakteriemi nebo houbami, což nutí vinaře k získání srovnatelného konečného produktu použít větší množství oxidu siřičitého než v předchozích letech.“;
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Po udělení souhlasu příslušným orgánem si jednotlivé hospodářské subjekty uchovávají osvědčení o uplatnění výše uvedených výjimek. Členské státy informují ostatní členské státy a Komisi o výjimkách, které udělily podle prvního pododstavce písm. c) a e).“
2)
Hlava V se mění takto:
a)
V čl. 94 odst. 1 se doplňuje nové písmeno d), které zní:
„d)
do 1 měsíce od jejich schválení výjimky povolené členskými státy podle čl. 47 prvního pododstavce písm. c) a e).“;
b)
V článku 95 se odstavec 10a nahrazuje tímto:
„10a Pokud jde o produkty odvětví vína, přechodné období uvedené v odstavci 8 uplyne dne 31. července 2012.
Zásoby vína vyprodukovaného do 31. července 2012 v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 nebo s nařízením (ES) č. 834/2007 mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob a při splnění těchto požadavků na označování:
a)
logo Společenství pro ekologickou produkci uvedené v čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, ode dne 1. července 2010 nazývané „logo EU pro ekologickou produkci“, lze použít za předpokladu, že při výrobě vína je dodržen postup podle hlavy II kapitoly 3a tohoto nařízení;
b)
hospodářské subjekty používající „logo EU pro ekologickou produkci“ uchovávají doklady po dobu nejméně 5 let po uvedení vína získaného z ekologických hroznů na trh, včetně dokladů o odpovídajícím množství vína v litrech podle kategorie vína v daném roce;
c)
pokud doklady uvedené v písmeni b) tohoto odstavce nejsou k dispozici, může být takové víno označeno jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“, jestliže splňuje požadavky tohoto nařízení s výjimkou požadavků uvedených v hlavě II kapitole 3a uvedeného nařízení;
d)
víno označené jako „víno získané z ekologických hroznů“ nemůže nést označení logo EU pro organickou produkci.“
3)
Vkládá se nová příloha VIIIa, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. srpna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 203/2012 DA COMISSÃO
de 8 de março de 2012
que altera o Regulamento (CE) n.o 889/2008 que estabelece normas de execução do Regulamento (CE) n.o 834/2007 do Conselho, no que respeita ao vinho biológico
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 834/2007 do Conselho, de 28 de junho de 2007, relativo à produção biológica e à rotulagem dos produtos biológicos e que revoga o Regulamento (CEE) n.o 2092/91 (1), e, nomeadamente, o artigo 19.o, n.o 3, segundo parágrafo, o artigo 21.o, n.o 2, o artigo 22.o, n.o 1, o artigo 38.o, alínea a), e o artigo 40.o,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 834/2007, nomeadamente, o seu título III, capítulo 4, estabelece requisitos de base no que se refere à produção biológica de géneros alimentícios transformados. As normas de execução desses requisitos de base foram estabelecidas pelo Regulamento (CE) n.o 889/2008 da Comissão, de 5 de setembro de 2008, que estabelece normas de execução do Regulamento (CE) n.o 834/2007 do Conselho relativo à produção biológica e à rotulagem dos produtos biológicos, no que respeita à produção biológica, à rotulagem e ao controlo (2).
(2)
Importa incluir no Regulamento (CE) n.o 889/2008 disposições específicas relativas à produção de vinho biológico. Essas disposições devem ser aplicáveis aos produtos do setor do vinho conforme referido no Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho, de 22 de outubro de 2007, que estabelece uma organização comum dos mercados agrícolas e disposições específicas para certos produtos agrícolas (Regulamento «OCM única») (3).
(3)
A transformação do vinho biológico requer a utilização de determinados produtos e substâncias como aditivos ou auxiliares tecnológicos, em condições bem definidas. Para esse efeito e com base nas recomendações do estudo realizado a nível da União Europeia sobre viticultura e vinificação biológicas: desenvolvimento de tecnologias consentâneas com a proteção do ambiente e do consumidor para melhorar a qualidade do vinho biológico, bem como de um enquadramento legislativo cientificamente fundamentado («Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework», também conhecido por «ORWINE») (4), a utilização desses produtos e substâncias deve ser autorizada em conformidade com o artigo 21.o do Regulamento (CE) n.o 834/2007.
(4)
Certas substâncias e produtos utilizados como aditivos e auxiliares tecnológicos em práticas enológicas no âmbito do Regulamento (CE) n.o 606/2009 da Comissão, de 10 de julho de 2009, que estabelece regras de execução do Regulamento (CE) n.o 479/2008 do Conselho no que respeita às categorias de produtos vitivinícolas, às práticas enológicas e às restrições que lhes são aplicáveis (5), são derivados de matérias-primas de origem agrícola. Nesses casos, as matérias-primas podem estar disponíveis no mercado na forma biológica. A fim de estimular o aumento da sua procura no mercado, deve ser dada preferência à utilização de aditivos e auxiliares tecnológicos derivados de matérias-primas agrícolas produzidas biologicamente.
(5)
As práticas e técnicas para a produção de vinho são estabelecidas, a nível da União, pelo Regulamento (CE) n.o 1234/2007 e respetivas normas de execução, conforme constantes do Regulamento (CE) n.o 606/2009 e pelo Regulamento (CE) n.o 607/2009 da Comissão, de 14 de julho de 2009, que estabelece normas de execução do Regulamento (CE) n.o 479/2008 do Conselho no que respeita às denominações de origem protegidas e indicações geográficas protegidas, às menções tradicionais, à rotulagem e à apresentação de determinados produtos vitivinícolas (6). A utilização dessas práticas e técnicas na vinificação biológica pode não estar em conformidade com os objetivos e princípios fixados no Regulamento (CE) n.o 834/2007, nomeadamente, com os princípios específicos aplicáveis à transformação de géneros alimentícios biológicos, referidos no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 834/2007. Importa, pois, estabelecer limitações e restrições específicas para certas práticas e tratamentos enológicos.
(6)
Determinadas outras práticas amplamente utilizadas na transformação dos géneros alimentícios são também utilizadas na vinificação, podendo afetar certas características essenciais dos produtos biológicos e, portanto, a sua verdadeira natureza; não existem ainda, porém, técnicas alternativas que as possam substituir. É o caso dos tratamentos térmicos, da filtração, da osmose inversa e da utilização de resinas de permuta iónica. Deve, pois, permitir-se aos produtores de vinho biológico a utilização dessas práticas, embora com restrições. Deve prever-se oportunamente a possibilidade de submeter a reexame a utilização de tratamento térmico, resinas de permuta iónica e osmose inversa.
(7)
Devem excluir-se da vinificação biológica as práticas e tratamentos enológicos passíveis de induzir em erro quanto à verdadeira natureza dos produtos biológicos. É o caso da concentração por arrefecimento, da desalcoolização, da eliminação de dióxido de enxofre por processos físicos, da eletrodiálise e da permuta catiónica, práticas enológicas que alteram significativamente a composição do produto a ponto de poderem induzir em erro quanto à verdadeira natureza do vinho biológico. De igual modo, a utilização ou adição de certas substâncias pode também induzir em erro quanto à verdadeira natureza do vinho biológico. É, pois, adequado estabelecer que essas substâncias não devam ser utilizadas ou adicionadas no quadro das práticas e tratamentos enológicos biológicos.
(8)
No que respeita mais concretamente aos sulfitos, os resultados do estudo ORWINE mostraram que, na União Europeia, os produtores de vinho biológico obtêm já, nos vinhos provenientes de uvas biológicas, um teor de dióxido de enxofre inferior ao teor máximo de enxofre autorizado nos vinhos não biológicos. É, pois, adequado fixar, para os vinhos biológicos, um teor máximo de dióxido de enxofre, que deve ser inferior ao autorizado nos vinhos não biológicos. As quantidades de dióxido de enxofre necessárias dependem das diversas categorias de vinhos e também de certas características intrínsecas do vinho, nomeadamente o seu teor de açúcar, que devem ter-se em consideração aquando do estabelecimento dos níveis máximos de dióxido de enxofre específicos dos vinhos biológicos. No entanto, em certas zonas vitícolas, podem surgir dificuldades causadas por condições meteorológicas extremas que tornem necessária a utilização de quantidades suplementares de sulfitos na preparação do vinho para conseguir obter, no ano em que as referidas condições ocorrem, um produto final estável. Assim, nessas condições, deve ser permitido aumentar o teor máximo de dióxido de enxofre.
(9)
O vinho é um produto de longa conservação e alguns vinhos são tradicionalmente armazenados durante vários anos em barris ou cubas antes de serem colocados no mercado. Nos termos do Regulamento (CEE) n.o 2092/91 do Conselho, de 24 de junho de 1991, relativo ao modo de produção biológico de produtos agrícolas e à sua indicação nos produtos agrícolas e nos géneros alimentícios (7), e, por um período limitado, em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 889/2008, a comercialização de tais vinhos segundo os requisitos de rotulagem previstos no referido regulamento deve ser autorizada até ao esgotamento das existências de vinhos armazenados.
(10)
Alguns dos vinhos armazenados foram já produzidos por um processo de vinificação que respeita as normas relativas ao vinho biológico previstas no presente regulamento. Quando tal possa ser provado, deve ser autorizada a utilização do logótipo comunitário da produção biológica referido no artigo 25.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 834/2007, designado, a partir de 1 de julho de 2010, por «logótipo da UE da produção biológica», de modo a garantir a comparação e concorrência leais entre os vinhos biológicos produzidos antes e depois da entrada em vigor do presente regulamento. No caso contrário, o vinho deve ser exclusivamente rotulado como «vinho de uvas biológicas», sem o logótipo da UE da produção biológica, desde que seja produzido em conformidade com o Regulamento (CEE) n.o 2092/91 e o Regulamento (CE) n.o 889/2008 antes da sua alteração pelo presente regulamento.
(11)
O Regulamento (CE) n.o 889/2008 deve, pois, ser alterado em conformidade.
(12)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de regulamentação da produção biológica,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O Regulamento (CE) n.o 889/2008 é alterado do seguinte modo:
1)
O título II é alterado do seguinte modo:
a)
No artigo 27.o, n.o 1, o proémio passa a ter a seguinte redação:
«Para efeitos do artigo 19.o, n.o 2, alínea b), do Regulamento (CE) n.o 834/2007, só podem ser utilizadas na transformação dos géneros alimentícios biológicos, com exceção dos produtos do setor do vinho, aos quais se aplicam as disposições do capítulo 3-A, as seguintes substâncias:»;
b)
É inserido o seguinte capítulo 3-A:
«CAPÍTULO 3-A
Regras específicas aplicáveis à vinificação
Artigo 29.o-B
Âmbito de aplicação
1. O presente capítulo estabelece regras específicas aplicáveis à produção biológica dos produtos do setor do vinho, conforme referido no artigo 1.o, n.o 1, alínea l), do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho (8).
2. Salvo disposição explícita em contrário do presente capítulo, são aplicáveis os Regulamentos (CE) n.o 606/2009 (9) e (CE) n.o 607/2009 (10) da Comissão.
Artigo 29.o-C
Utilização de certos produtos e substâncias
1. Para os efeitos do artigo 19.o, n.o 2, alínea a), do Regulamento (CE) n.o 834/2007, os produtos do setor do vinho são produzidos a partir de matérias-primas biológicas.
2. Para os efeitos do artigo 19.o, n.o 2, alínea b), do Regulamento (CE) n.o 834/2007, só podem ser utilizados na transformação dos produtos do setor do vinho, nomeadamente nas práticas e tratamentos enológicos, os produtos e substâncias enumerados no anexo VIII-A do presente regulamento, sujeitos às condições específicas e restrições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 1234/2007 e no Regulamento (CE) n.o 606/2009, e, em especial, no anexo I-A deste regulamento.
3. Caso se encontrem disponíveis, devem ser utilizados os produtos e substâncias enumerados no anexo VIII-A do presente regulamento e marcados com um asterisco, derivados de matérias-primas biológicas.
Artigo 29.o-D
Práticas enológicas e restrições
1. Sem prejuízo do artigo 29.o-C bem como das restrições e proibições específicas previstas no presente artigo, n.os 2 a 5, só são permitidas as práticas, tratamentos e processos enológicos, incluindo as restrições previstas nos artigos 120.o-C e 120.o-D do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 e nos artigos 3.o, 5.o a 9.o e 11.o a 14.o do Regulamento (CE) n.o 606/2009 e seus anexos, utilizados antes de 1 de agosto de 2010.
2. É proibida a utilização das seguintes práticas, tratamentos e processos enológicos:
a)
Concentração parcial por arrefecimento em conformidade com o anexo XV-A, parte B.1, alínea c), do Regulamento (CE) n.o 1234/2007;
b)
Eliminação de dióxido de enxofre por processos físicos em conformidade com o anexo I-A, ponto 8, do Regulamento (CE) n.o 606/2009;
c)
Tratamento por eletrodiálise para a estabilização tartárica do vinho em conformidade com o anexo I-A, ponto 36, do Regulamento (CE) n.o 606/2009;
d)
Desalcoolização parcial de vinhos em conformidade com o anexo I-A, ponto 40, do Regulamento (CE) n.o 606/2009;
e)
Tratamento de permuta catiónica para a estabilização tartárica do vinho em conformidade com o anexo I-A, ponto 43, do Regulamento (CE) n.o 606/2009.
3. É permitida a utilização das seguintes práticas, tratamentos e processos enológicos, nas condições referidas:
a)
Tratamentos térmicos em conformidade com o anexo I-A, ponto 2, do Regulamento (CE) n.o 606/2009, se a temperatura não exceder 70 °C;
b)
Centrifugação e filtração, com ou sem adjuvante de filtração inerte em conformidade com o anexo I-A, ponto 3, do Regulamento (CE) n.o 606/2009, se a dimensão dos poros não for inferior a 0,2 micrómetros.
4. O recurso às seguintes práticas, tratamentos e processos enológicos será reexaminado pela Comissão antes de 1 de agosto de 2015, com vista à sua eliminação progressiva ou restrição:
a)
Tratamentos térmicos conforme referidos no anexo I-A, ponto 2, do Regulamento (CE) n.o 606/2009;
b)
Utilização de resinas de permuta iónica conforme referido no anexo I-A, ponto 20, do Regulamento (CE) n.o 606/2009;
c)
Osmose inversa em conformidade com o anexo XV-A, parte B.1, alínea b), do Regulamento (CE) n.o 1234/2007.
5. As alterações efetuadas após 1 de agosto de 2010 no que respeita às práticas, tratamentos e processos enológicos previstos no Regulamento (CE) n.o 1234/2007 ou no Regulamento (CE) n.o 606/2009 só são aplicáveis à produção biológica de vinho após a adoção das medidas necessárias para aplicar as regras de produção previstas no artigo 19.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 834/2007 e, se necessário, na sequência de um processo de avaliação em conformidade com o artigo 21.o desse regulamento.
c)
O artigo 47.o é alterado do seguinte modo:
i)
no primeiro parágrafo é aditada a seguinte alínea:
«e)
A utilização de dióxido de enxofre até um teor máximo a fixar em conformidade com o anexo I-B do Regulamento (CE) n.o 606/2009, se as condições climáticas excecionais de um determinado ano de colheita deteriorarem o estado sanitário das uvas biológicas numa zona geográfica específica devido a ataques graves de bactérias ou fungos que obriguem o produtor a utilizar mais dióxido de enxofre que nos anos precedentes para obter um produto final comparável.»,
ii)
o segundo parágrafo passa a ter a seguinte redação:
«Os operadores individuais conservam provas documentais do recurso às derrogações acima referidas, sob reserva de aprovação pela autoridade competente. Os Estados-Membros informam os demais Estados-Membros e a Comissão das derrogações que tenham concedido ao abrigo do primeiro parágrafo, alíneas c) e e).».
2)
O título V é alterado do seguinte modo:
a)
No artigo 94.o, n.o 1.o, é aditada a seguinte alínea:
«d)
No prazo de um mês a contar da sua aprovação, as derrogações concedidas pelos Estados-Membros ao abrigo do artigo 47.o, primeiro parágrafo, alíneas c) e e).»;
b)
No artigo 95.o, o n.o 10-A passa a ter a seguinte redação:
«10-A. No que respeita aos produtos do setor do vinho, o período transitório referido no n.o 8 termina em 31 de julho de 2012.
As existências de vinhos produzidos até 31 de julho de 2012 em conformidade com o Regulamento (CEE) n.o 2092/91 ou com o Regulamento (CE) n.o 834/2007 podem continuar a ser introduzidas no mercado até ao esgotamento das existências e desde que sejam respeitados os seguintes requisitos de rotulagem:
a)
O logótipo comunitário da produção biológica referido no artigo 25.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 834/2007, designado a partir de 1 de julho de 2010 por "logótipo da UE da produção biológica", pode ser utilizado desde que o processo de vinificação respeite o disposto no título II, capítulo 3-A, do presente regulamento;
b)
Os operadores que utilizem o "logótipo da UE da produção biológica" mantêm registos de provas, por um período mínimo de 5 anos após terem colocado no mercado o vinho de uvas biológicas, nomeadamente das quantidades correspondentes de vinho em litros, por categoria de vinho e por ano;
c)
Se não se dispuser das provas referidas na alínea b) do presente número, esse vinho pode ser rotulado como "vinho de uvas biológicas", desde que respeite o disposto no título II, capítulo 3-A, do presente regulamento;
d)
O vinho rotulado como "vinho de uvas biológicas" não pode ostentar o "logótipo da UE da produção biológica".».
3)
É inserido um novo anexo VIII-A, cujo texto consta do anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
É aplicável a partir de 1 de agosto de 2012.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 8 de março de 2012.