NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
REGULAMENTO (UE) N.o 404/2010 DA COMISSÃO
de 10 de Maio de 2010
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinadas rodas de alumínio originárias da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 13 de Agosto de 2009, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações na Comunidade de determinadas rodas de alumínio originárias da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 30 de Junho de 2009 pela Association of European wheel manufacturers (EUWA) («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de determinadas rodas de alumínio. A denúncia continha elementos de prova de dumping do referido produto e de um prejuízo importante daí resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os produtores da União mencionados na denúncia, outros produtores conhecidos na União, os produtores-exportadores da RPC, os importadores, os comerciantes, os utilizadores, os fornecedores e as associações conhecidos como interessados, bem como os representantes da RPC. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o número elevado de produtores-exportadores da RPC, de importadores e de produtores da União, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores, importadores e produtores da União foram convidados a dar-se a conhecer e a fornecer as informações especificadas no aviso de início.
(6)
No total, 36 empresas ou grupos de empresas coligadas («grupos») da RPC deram-se a conhecer e forneceram as informações solicitadas no prazo estabelecido. Estas 36 empresas ou grupos produziram e/ou exportaram o produto em causa para o mercado da União Europeia durante o período de inquérito e manifestaram o desejo de fazer parte da amostra. Foram consideradas como empresas dispostas a colaborar, susceptíveis de ser incluídas na amostra. O nível de colaboração por parte da RPC, ou seja, a percentagem de exportações para a UE das empresas chinesas colaborantes em comparação com todas as exportações chinesas para a UE, foi de mais de 90 %.
(7)
Após consulta das partes interessadas, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão seleccionou, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, uma amostra baseada no volume mais representativo de exportações sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível, tomando igualmente em conta a repartição geográfica das empresas ou dos grupos que colaboraram no inquérito. A amostra seleccionada consiste em quatro (grupos de) empresas, que representam 47 % das exportações para a UE das 36 empresas ou grupos colaborantes e cerca de 43 % das exportações totais da RPC para a UE. As autoridades da RPC e a Câmara de Comércio chinesa concordaram com a selecção feita pela Comissão, mas pediram que fossem incluídas na amostra pelo menos duas empresas/dois grupos de empresas adicionais. Porém, uma vez que a amostra inicialmente seleccionada consistia em 20 empresas pertencentes a quatro grupos, foi decidido que não podiam ser acrescentadas mais empresas ou grupos, dado que tal impediria a conclusão do inquérito dentro dos prazos regulamentares.
(8)
Cinco produtores-exportadores da RPC que não foram incluídos na amostra solicitaram um exame individual e apresentaram as informações pertinentes no prazo fixado para o efeito, tendo em vista a aplicação do artigo 9.o, n.o 6, e do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. No entanto, tendo em conta a dimensão da amostra, que abrangia quatro grupos envolvendo muitas empresas, a Comissão conclui, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base, que não pode proceder a um exame individual dos produtores-exportadores da RPC não incluídos na amostra, na medida em que este exame seria demasiado moroso e impediria a conclusão do inquérito num prazo razoável.
(9)
A fim de que os produtores-exportadores da RPC pudessem solicitar o tratamento de economia de mercado («TEM») ou o exame individual nos termos de artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base, se assim o desejassem, a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores chineses que o solicitaram e às autoridades da RPC.
(10)
O aviso de início foi enviado a cerca de 40 produtores de rodas de alumínio da União. Foram recebidas 17 respostas. Foram incluídos na amostra cinco grupos de empresas consideradas representativas da produção total da União em termos de volumes de vendas e produção na UE (mais de 75 %), cobertura geográfica e tipo de actividade, ou seja, as vendas dos fabricantes de equipamento de origem (OEM: Original Equipment Manufacturer) e do mercado pós-venda (AM: aftermarket) (ver considerando 19 e seguintes para mais pormenores). Embora a maior parte das vendas dos produtores incluídos na amostra fossem dirigidas ao segmento OEM, dois dos produtores vendiam também para o segmento AM. Foram igualmente incluídas na amostra empresas que não participaram na denúncia.
(11)
Durante o inquérito, as partes apresentaram novos argumentos relativamente às alegadas diferenças entre os segmentos OEM e AM. A fim de se obterem informações mais pertinentes, foi decidido incluir na amostra um (grande) produtor adicional activo no segmento AM.
(12)
Os autores da denúncia, receando retaliações por parte dos clientes e empresas concorrentes, pediram que os seus nomes fossem mantidos confidenciais. A Comissão considerou que existia de facto uma possibilidade significativa de retaliação e aceitou não divulgar os nomes. Após o início do procedimento, todas as empresas que colaboraram no inquérito acordaram em divulgar os nomes como empresas colaborantes, mas não como autores da denúncia, quando tal era o caso.
(13)
O aviso de início foi enviado a cerca de 80 importadores e importadores-utilizadores de rodas de alumínio. Foram recebidas 40 respostas de empresas que representavam cerca de um terço das importações totais provenientes da China. Dessas respostas, 12 provinham de importadores e as restantes de utilizadores-importadores. Foram incluídas na amostra sete empresas (cinco importadores e dois utilizadores-importadores).
(14)
A Comissão enviou questionários aos seis produtores da União seleccionados para a amostra, aos produtores-exportadores da RPC seleccionados para a amostra e aos que solicitaram TI, bem como aos sete importadores seleccionados para a amostra. Foram igualmente enviados questionários a utilizadores e outros produtores que colaboraram.
(15)
Foram recebidas respostas de quatro produtores-exportadores chineses incluídos na amostra e de cinco produtores-exportadores chineses que solicitaram TI em conformidade com o artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Foram igualmente recebidas respostas dos seis produtores da União incluídos na amostra, de três importadores não coligados com um produtor-exportador, de nove outros produtores da UE e de 13 utilizadores. Também foram recebidas respostas da Câmara de Comércio chinesa e de duas associações de utilizadores.
(16)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos da determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União, tendo efectuado visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União
-
Grupo Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Alemanha
-
Grupo Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - República Checa
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itália
-
Grupo Ronal:
-
Ronal AG - Suíça
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polónia
-
Speedline s.r.l. - Itália
-
Mapsa S. Coop. L. - Espanha
-
AEZ - Alemanha
-
Française de Roues S.A.S.V. - França
b)
Produtores-exportadores e suas empresas coligadas na RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Empresas coligadas na União
-
OZ Deutschland, Biberbach (Alemanha)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itália)
d)
Empresas coligadas em Singapura
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Utilizadores
-
Renault - França
-
BMW - Alemanha
(17)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores que pudessem não vir a beneficiar do TEM, procedeu-se a uma verificação para estabelecer o valor normal com base nos dados referentes à Turquia, enquanto país análogo, nas instalações das seguintes empresas:
f)
Produtores da Turquia
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Período de inquérito
(18)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(19)
O produto em causa é definido como rodas de alumínio dos veículos automóveis enunciados nas posições NC 8701 a 8705, com ou sem acessórios e equipadas ou não com pneus, originárias da República Popular da China («produto em causa»), actualmente classificadas nos códigos NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50.
(20)
O produto em causa é vendido na União através de dois canais de distribuição: o segmento dos fabricantes de equipamento de origem (OEM: Original Equipment Manufacturer) e o segmento designado «pós-venda» (AM: aftermarket). No segmento OEM, os fabricantes de automóveis organizam procedimentos de concurso para as rodas de alumínio (cerca de dois anos antes do lançamento de um novo modelo de veículo) e participam no processo de desenvolvimento de novas rodas, que terão a sua marca. Os produtores da União e os exportadores chineses participam nos mesmos concursos. No sector AM, as rodas de alumínio são concebidas e desenvolvidas pelos produtores de rodas, que as vendem, com a sua marca, a grossistas, retalhistas, empresas de tuning, oficinas de reparação automóvel, etc.
(21)
Um exportador argumentou que as rodas de alumínio destinadas ao segmento OEM deviam ser excluídas do âmbito do produto objecto do processo, uma vez que são instaladas apenas em veículos novos, ao passo que as rodas de alumínio para o segmento AM se destinam a substituir a roda OEM durante a vida útil de um modelo de veículo. Este argumento é contraditório, visto que confirma que as rodas de alumínio «AM» são fabricadas para se adaptarem e terem o mesmo desempenho que as rodas de alumínio «OEM». Efectivamente, as rodas «AM» podem ser fabricadas, mediante diferentes processos de produção (3), com qualquer diâmetro e peso, com os mais diversos tipos de acabamentos, etc. A diferença entre as rodas de alumínio «OEM» e «AM» reside apenas nos diferentes canais de distribuição, que conduzem ao envolvimento da indústria automóvel no processo de desenvolvimento e concepção das rodas. Foi igualmente alegado que o processo de formação dos preços das rodas «OEM» e «AM» é diferente, uma vez que o primeiro está ligado às flutuações de preço na bolsa de metais de Londres (London Metal Exchange - LME). Com efeito, os fabricantes de automóveis utilizam uma fórmula de preços designada «de base zero». Esta fórmula consiste em três elementos: (1) preço do alumínio (variável, ligado à LME), (2) valor acrescentado, custos de transformação, e (3) um prémio de qualidade fixo. Este método de formação de preços está adaptado às necessidades da indústria automóvel, mas as componentes de custos das rodas «OEM» e «AM» são as mesmas.
(22)
Por conseguinte, embora as rodas de alumínio «OEM» e «AM» tenham canais de distribuição diferentes, partilham as mesmas características físicas e técnicas e são intermutáveis. Podem, pois, ser consideradas como constituindo um único produto homogéneo. Além disso, as rodas de alumínio são vendidas e importadas da China em quantidades significativas através dos dois canais de venda. Tendo em conta estas constatações, conclui-se provisoriamente que a exclusão das rodas de alumínio «OEM» do âmbito do produto objecto do inquérito é injustificada.
(23)
Uma parte interessada alegou que as rodas destinadas a go-karts deviam ser excluídas, dado que estes veículos não são abrangidos pelas rubricas 8701 a 8705 da NC. Porém, essa parte interessada não demonstrou de forma concludente que os go-karts não podem ser incluídos nas referidas rubricas da NC; esta alegação foi, pois, provisoriamente rejeitada.
(24)
A mesma parte interessada alegou que as rodas destinadas aos veículos todo-o-terreno deviam também ser excluídas do âmbito do produto, por serem intrinsecamente diferentes das rodas fabricadas para outros veículos a motor. No entanto, alguns veículos todo-o-terreno poderiam ser classificados nas rubricas 8701 a 8705 da NC, pelo que as suas rodas são abrangidas pelo âmbito do produto objecto do presente inquérito. Por conseguinte, esta alegação foi provisoriamente rejeitada.
2. Produto similar
(25)
Constatou-se que o produto em causa e as rodas de alumínio produzidas e vendidas no mercado interno da RPC e no mercado interno da Turquia, que foi considerada provisoriamente como país análogo, assim como as rodas de alumínio produzidas e vendidas na União pela indústria da União, tinham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e as mesmas utilizações. Por conseguinte, esses produtos são provisoriamente considerados similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado
(26)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal para os produtores que se considerou preencherem os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
-
as decisões das empresas são tomadas em resposta a sinais do mercado, sem que haja uma interferência significativa do Estado, e os custos reflectem os valores do mercado;
-
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade (IAS), e aplicáveis para todos os efeitos;
-
não há distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
-
a legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a estabilidade e a certeza jurídica; e
-
as operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(27)
No presente inquérito, todos os grupos exportadores incluídos na amostra solicitaram o TEM, em conformidade com artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, e preencheram o formulário de pedido de TEM no prazo estabelecido.
(28)
Relativamente a todos os grupos exportadores seleccionados para a amostra, a Comissão procurou obter todas as informações consideradas necessárias e procedeu à verificação das informações fornecidas no pedido de TEM nas instalações dos grupos em causa.
(29)
O inquérito revelou que o TEM não poderia ser concedido a nenhum dos quatro grupos de empresas chinesas, dado que nenhum deles preenchia todos os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, pelas razões seguidamente expostas.
(30)
Nenhum dos grupos exportadores incluídos na amostra conseguiu demonstrar que cumpre o primeiro critério, devido a interferências do Estado nas decisões relativas à matéria-prima (alumínio).
(31)
Efectivamente, constata-se que em todos os grupos empresariais incluídos na amostra a maior parte do alumínio utilizado para a produção de rodas de alumínio é adquirido no mercado nacional chinês com base em contratos a longo prazo. Os preços têm por base as cotações do alumínio primário nos mercados spot chineses, acrescidas de uma taxa de transformação (e, no caso de uma empresa, também as cotações da bolsa Shanghai Futures Exchange - SHFE). Convém referir que as cotações nos mercados spot evoluem em paralelo com as da SHFE.
(32)
A este respeito importa salientar que o Estado chinês desempenha um papel central na formação dos preços do alumínio primário e interfere no mercado permanentemente através de um conjunto de ferramentas.
(33)
Em primeiro lugar, o alumínio destinado a exportação está sujeito a uma taxa de IVA de 17 % (ao passo que o IVA que incide nos produtos acabados exportados é reembolsado), acrescida de uma taxa de exportação de 15 %.
(34)
Em segundo lugar, o Estado interfere nos mecanismos de formação de preços na bolsa Shanghai Futures Exchange (SHFE), uma bolsa destinada exclusivamente às empresas estabelecidas na China e aos cidadãos chineses. Esta interferência do Estado nos mecanismos de formação de preços na SHFE está ligada à sua posição simultaneamente de vendedor de alumínio primário e de comprador, através do gabinete de reservas do Estado e de outros organismos estatais. Além disso, o Estado fixa diariamente limites de preços, em aplicação das regras da SHFE, que foram aprovadas pela entidade reguladora, a China Securities Regulatory Commission (CSRC).
(35)
Um outro exemplo da interferência do Estado é o recente pacote de incentivos do Governo chinês, que visa limitar os efeitos da crise económica. No final de 2008, o gabinete de reservas do Estado lançou um regime de compra de alumínio às empresas de fundição, a fim de apoiar a sua actividade face à quebra de procura resultante da crise financeira global. Estas compras financiadas pelo Estado absorveram a maior parte das existências do mercado nacional, fazendo subir os preços durante o primeiro semestre de 2009.
(36)
Este foi considerado um factor subjacente de interferência estatal nas decisões das empresas relativas às matérias-primas. Com efeito, o actual sistema chinês, que prevê a imposição de direitos de exportação elevados e a ausência de reembolso do IVA no caso das exportações de alumínio primário e de outras matérias-primas, associado à ausência de direitos de exportação e ao reembolso do IVA no caso das exportações do produto a jusante, e à interferência do Estado na formação dos preços na SHFE, conduziu basicamente a uma situação em que os preços do alumínio continuam a ser determinados pela intervenção do Estado. Assim, os preços da LME têm divergido de forma significativa dos preços praticados no mercado chinês (4). Entre o segundo semestre de 2005 e o final de 2008, os preços na LME foram significativamente superiores aos dos mercados chineses, o que realça a falta de uma arbitragem efectiva entre os mercados chineses e os mercados do resto do mundo.
(37)
Deste modo, as múltiplas distorções induzidas pelo Estado nos preços do alumínio primário na China afectam as decisões tomadas pelos produtores chineses de rodas de alumínio quando da aquisição de matérias-primas. Além disso, estes produtores beneficiam de uma vantagem resultante destas distorções, na medida em que compram habitualmente as matérias-primas no mercado chinês, a fornecedores locais, com base nos preços dos mercados spot chineses (ou da SHFE), mas podem também comprar uma certa quantidade a preços da LME quando os preços no mercado chinês são mais elevados em consequência da intervenção estatal.
(38)
Além disso, acresce à situação geral acima descrita o facto de que três outros grupos empresariais não cumprem outros requisitos previstos no primeiro critério, devido a uma interferência estatal significativa no que se refere a decisões empresariais importantes. Num desses grupos, uma empresa estatal dispõe de direitos de veto, em certas decisões importantes, que são desproporcionados tendo em conta a sua participação accionista em duas das suas empresas. Na maior parte das empresas de outro grupo, algumas das decisões principais estão sujeitas a uma interferência estatal significativa, quer porque as empresas são detidas a 100 % pelo Estado, quer porque o director que representa o accionista estatal dispõe de direitos de veto em decisões importantes da empresa. Além do mais, apesar das alegações das empresas em contrário, o inquérito revelou que o gabinete local de emprego tem direitos de veto em matéria de emprego dos trabalhadores em duas destas empresas. Por último, no caso de um terceiro grupo, a família que o controla tem ligações ao partido no poder e uma das empresas pertencentes ao grupo está sujeita a uma interferência estatal significativa no que respeita a certas decisões importantes, dado que o director que representa o accionista estatal dispõe de um direito de veto sobre esse tipo de decisões da empresa.
(39)
Num dos grupos, constata-se uma infracção clara dos princípios contabilísticos básicos em todas as suas empresas. Não eram respeitadas, designadamente, as normas IAS 1 (Apresentação de Demonstrações Financeiras), IAS 12 (Impostos sobre o Rendimento) e IAS 16 (Activos Fixos Tangíveis). Considera-se, por conseguinte, que os registos contabilísticos não eram elaborados e auditados em conformidade com as Normas Internacionais de Contabilidade. Num outro grupo de empresas, os serviços da Comissão constataram o incumprimento das normas IAS 1 e IAS 31.
(40)
Num dos grupos existem distorções claras relativamente aos direitos de utilização dos terrenos e à aquisição de activos fixos em várias empresas, e a maior parte das empresas pertencentes ao grupo beneficiou de regimes fiscais preferenciais, reembolsos de impostos e subvenções, que constituem distorções herdadas do sistema de economia centralizada. Tais distorções eram significativas quando medidas, por exemplo, em termos de volume de negócios.
(41)
Num outro grupo incluído na amostra, três empresas beneficiaram de regimes fiscais preferenciais, que constituem distorções herdadas do sistema de economia centralizada. Tais distorções podem ser consideradas significativas, por exemplo em termos de volume de negócios.
(42)
Relativamente a outro grupo, duas das suas empresas parecem não cumprir o terceiro critério. A primeira pagou os direitos de utilização dos terrenos com grande atraso em relação ao prazo devido sem sofrer qualquer sanção, apesar de o contrato prever claramente a imposição de sanções. Isto corresponde a um apoio directo do Estado (o proprietário final dos terrenos) na fase de arranque da empresa. A segunda empresa, por seu turno, foi constituída na sequência da aquisição dos activos de um produtor estatal de rodas de alumínio em condições que não eram condições de mercado e que corresponderam a uma vantagem indevida na fase inicial da vida da empresa.
(43)
Um grupo alegou que a aquisição de activos de um produtor estatal tinha decorrido em condições de mercado. Porém, não conseguiu demonstrar que a operação podia ser considerada inteiramente isenta de distorções herdadas do anterior sistema de economia centralizada.
(44)
Por último, as empresas pertencentes a outro grupo beneficiaram de isenções fiscais e apoio financeiro significativos, que tiveram um impacto substancial na sua situação financeira, quando medido, por exemplo, em termos do volume de negócios.
(45)
A Comissão comunicou oficialmente as conclusões relativas aos pedidos de TEM aos grupos exportadores da RPC interessados, às autoridades da RPC, à Câmara de Comércio chinesa e ao autor da denúncia. Foi-lhes igualmente dada a possibilidade de apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição, caso existissem razões especiais para serem ouvidos.
(46)
Um grupo alegou que a Comissão não tinha tomado uma decisão relativamente ao pedido de TEM dentro do prazo de três meses estabelecido no regulamento de base, argumentando que os exportadores tinham tomado todas as medidas necessárias, antes desse prazo, para que a Comissão conhecesse os efeitos que a sua decisão sobre tal tratamento poderia ter em termos de cálculo da margem de dumping. Ou seja, é alegado que o TEM deveria ser avaliado dentro do prazo de três meses sempre que as respostas aos questionários anti-dumping são fornecidas dentro desse prazo. Caso contrário, existe o risco de as informações prestadas no questionário anti-dumping influírem na decisão de conceder o TEM.
(47)
No entanto, nas circunstâncias do presente caso, importa salientar que não teria sido possível tomar uma decisão sobre o TEM dentro do prazo de três meses, uma vez que a maior parte das informações sobre o TEM foi recolhida durante as visitas de verificação, que terminaram após esse prazo. De qualquer modo, tal como acima exposto, a decisão de recusar o TEM aos grupos exportadores incluídos na amostra baseou-se exclusivamente numa avaliação exaustiva dos cinco critérios TEM pertinentes fixados no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(48)
No que respeita ao primeiro critério, foi alegado que há de facto arbitragem entre os mercados chineses e a LME, visto que houve exportações de alumínio, pouco significativas, de/para a China durante o período do inquérito. Este argumento não pode ser aceite, face às divergências dos níveis de preços entre os mercados chineses e a LME.
(49)
Quanto ao segundo critério, foram suscitadas várias questões relativamente a algumas das incompatibilidades com diferentes normas IAS constatadas pela Comissão nas contas de duas empresas. Porém, nada nos argumentos apresentados permite concluir que qualquer destas empresas dispõe de um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade.
(50)
No que respeita ao terceiro critério foram avançados vários argumentos. Em primeiro lugar, foi alegado que o impacto do apoio financeiro, dos direitos de utilização dos terrenos e de outras vantagens, como as isenções fiscais, não causava distorções significativas da situação financeira das empresas. Este argumento não pode ser aceite, dado que o impacto de tais regimes é significativo quando medido em termos do volume de negócios.
(51)
Foi igualmente alegado que alguns regimes de apoio e vantagens fiscais não são específicos das empresas e que, por conseguinte, não se pode considerar que sejam herdados do sistema de economia centralizada. A este respeito, há que salientar que a análise TEM se baseia na existência ou não de interferência estatal, independentemente de esta ser específica a uma qualquer empresa. De qualquer modo, a base factual da alegação é incorrecta. Na realidade, as vantagens de que as empresas beneficiam no presente caso podem ser consideradas específicas das empresas, visto que todas visam determinados tipos de empresas: p. ex. empresas estrangeiras, empresas estabelecidas numa dada zona e que tenham estabelecido negociações ad hoc com as autoridades locais para receberem subsídios, adquirirem equipamento nacional, procederem a actualizações tecnológicas, participarem em feiras, investirem em I&D, etc.
(52)
Por último, foi alegado que as isenções de imposto sobre o rendimento e as deduções para empresas estrangeiras que entraram em vigor em 2005 não constituem uma distorção herdada do sistema de economia centralizada. Esta interpretação não pode ser aceite. O terceiro critério não se refere a acções limitadas no tempo (até 1998, quando a China começou a aplicar as regras de economia de mercado) ou no seu âmbito, mas sim a acções que impliquem o envolvimento do Estado na configuração do enquadramento empresarial através de medidas que são típicas de uma economia centralizada, tais como taxas de imposto discriminatórias.
(53)
Com base no que precede, nenhuma das empresas da RPC que solicitaram o TEM pôde demonstrar que preenchia os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base. Por conseguinte, considerou-se que o TEM não devia ser concedido a nenhuma destas empresas. O Comité Consultivo foi consultado, não tendo formulado qualquer objecção a estas conclusões.
2. Tratamento individual
(54)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, é estabelecido um direito a nível nacional, se for caso disso, relativamente aos países abrangidos pelo disposto no artigo 2.o, n.o 7, do mesmo regulamento, excepto nos casos em que as empresas possam demonstrar, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base, que os seus preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente, que as taxas de câmbio são fixadas aos níveis do mercado e que a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão às medidas, no caso de se concederem aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(55)
Todos os grupos exportadores que solicitaram o TEM pediram também o tratamento individual, na eventualidade de o TEM não lhes ser concedido. Com base nas informações disponíveis, estabeleceu-se provisoriamente que dois dos quatro grupos da RPC incluídos na amostra cumprem todos os requisitos para concessão do tratamento individual. A dois grupos incluídos na amostra é recusado o tratamento individual. Com efeito, as interferências do Estado na CITIC Dicastal e na Baoding são de molde a permitir a evasão às medidas no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos, em particular tendo em conta o facto de estes dois grupos terem duas joint ventures em comum que fabricam o produto em causa.
(56)
Dos quatro grupos exportadores da RPC incluídos na amostra, deve ser concedido um exame individual aos seguintes grupos:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valor normal
3.1. Escolha do país análogo
(57)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que respeita aos produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM, o valor normal tem de ser determinado com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(58)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar a Turquia como país análogo adequado para a determinação do valor normal, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(59)
Apenas um exportador formulou objecções a esta escolha, propondo a Malásia como país alternativo, mas declarou posteriormente que as empresas da Malásia não estavam dispostas a colaborar com a Comissão.
(60)
A Comissão analisou se a Turquia podia ser considerada uma escolha razoável como país análogo. Concluiu-se que, com cinco produtores nacionais e importações significativas de países terceiros, a Turquia é um mercado com um nível elevado de concorrência. Por outro lado, não havia diferenças significativas entre os produtores da Turquia e da República Popular da China quanto aos processos de produção. Tendo em conta o que precede, o inquérito não permitiu apurar quaisquer motivos que obstassem à escolha da Turquia como país adequado para efeitos de determinação do valor normal. Além disso, os produtores da Turquia vendem tipos de produtos comparáveis aos exportados pela RPC.
(61)
Dois produtores da Turquia responderam ao questionário enviado a todos os produtores de rodas de alumínio neste país.
(62)
Os dados constantes das respostas dos produtores turcos que colaboraram no inquérito foram verificados no local e confirmou-se que se tratava de informação fidedigna, na qual se podia basear o valor normal.
(63)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a Turquia é um país análogo adequado e razoável, na acepção do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
3.2. Determinação do valor normal
(64)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base nas informações, devidamente verificadas, fornecidas pelo produtor do país análogo, como a seguir se indica:
(65)
O produto em causa era vendido em quantidades representativas no mercado interno da Turquia.
(66)
Examinou-se se podia ser considerado como vendido no decurso de operações comerciais normais, na acepção do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(67)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efectuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de serem ou não rentáveis.
(68)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo do produto.
(69)
Relativamente a um tipo do produto para o qual não foram feitas vendas rentáveis, o valor normal baseou-se nos custos de fabrico do tipo do produto vendido no mercado interno, acrescidos de encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), assim como de um valor razoável para o lucro no mercado interno.
(70)
Por fim, para um número limitado de tipos do produto, o valor normal foi determinado com base no valor normal de tipos de produtos comparáveis, com ajustamentos no que se refere às diferenças físicas.
3.3. Preços de exportação
(71)
Em todos os casos em que o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
(72)
Nos casos em que as vendas foram realizadas por intermédio de um importador ou comerciante coligados, os preços de exportação foram calculados, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base, com base no preço de revenda desse importador/comerciante coligado aos primeiros clientes independentes na União. Foram feitos ajustamentos para ter em conta todos os custos suportados entre a importação e a revenda, incluindo os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e os lucros. No que se refere à margem de lucro, foi utilizado o lucro obtido por um importador/comerciante independente do produto em causa, visto que o lucro real do importador/comerciante coligado não foi considerado fiável tendo em conta a relação existente entre os produtores-exportadores e o importador/comerciante coligado.
3.4. Comparação
(73)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(74)
Para a comparação dos preços das rodas exportadas da RPC e das rodas vendidas no mercado turco pelos produtores turcos que colaboraram no inquérito foi feita uma distinção entre as vendas no mercado OEM e no mercado pós-venda.
(75)
Para além do que atrás se expôs, relativamente a todos os casos considerados razoáveis, exactos e confirmados por elementos de prova verificados, foram concedidos ajustamentos adequados para ter em conta custos de transporte, seguro, movimentação e despesas acessórias, embalagem, crédito, fiscalidade indirecta e encargos bancários.
4. Margens de dumping
4.1. Para os produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito e aos quais foi concedido o TI
(76)
Em relação às duas empresas incluídas na amostra que beneficiaram do TI, as margens de dumping foram estabelecidas por comparação entre o valor normal médio ponderado determinado para os produtores turcos que colaboraram plenamente no inquérito e a média ponderada do preço de exportação para a União praticado por cada empresa, como previsto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base.
(77)
As margens de dumping, expressas em percentagem do preço de importação na fronteira da União Europeia do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Para todos os outros produtores-exportadores que colaboraram no inquérito
(78)
A margem de dumping para as empresas incluídas na amostra às quais não foi concedido nem o TEM nem o TI e para as empresas que colaboraram não incluídas na amostra foi calculada como a média ponderada dos resultados de todas as empresas incluídas na amostra. Para as duas empresas às quais não foi concedido nem o TEM nem o TI, os cálculos foram efectuados de acordo com o método descrito no considerando 76. A margem de dumping, expressa em percentagem do preço de importação na fronteira da União Europeia do produto não desalfandegado, é de 48,7 %.
4.3. Para todos os outros produtores-exportadores
(79)
Dado que a colaboração da RPC foi muito elevada, a margem de dumping a nível do país aplicável a todos os outros exportadores da RPC foi calculada utilizando a margem de dumping mais elevada estabelecida com base nas transacções efectuadas por um produtor-exportador colaborante. Assim, a margem de dumping residual, expressa em percentagem do preço de importação na fronteira da União Europeia do produto não desalfandegado, é de 69,3 %.
D. PREJUÍZO
1. Produção da União
(80)
As rodas de alumínio são produzidas por cerca de 30 empresas, situadas em muitos países da UE. As empresas que apoiaram a denúncia e colaboraram no inquérito representavam mais de 85 % da produção total da União durante o PI.
(81)
A produção total da União e o nível de apoio ao inquérito foram determinados com base em toda a informação disponível, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados obtidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito e a informação obtida junto dos produtores incluídos na amostra e de outros produtores que colaboraram no inquérito. Estas informações permitiram confirmar igualmente a existência e o nível de produção dos produtores que não colaboraram no inquérito.
(82)
Constatou-se que um produtor incluído na amostra importava e revendia o produto em causa no mercado da União, a partir da RPC. No entanto, em comparação com as suas vendas totais, essas importações são marginais e não afectam a sua qualificação como produtor da União.
2. Consumo da União
(83)
Durante o período considerado, o consumo na União registou a seguinte evolução:
Consumo da União
2006
2007
2008
PI
Unidades (em milhares)
58 607
62 442
58 313
49 508
Índice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
O consumo da União (5) foi determinado adicionando as importações, baseadas em dados do Eurostat, às vendas na UE de produtores da União. As importações de rodas de alumínio são abrangidas por dois códigos ex NC, que incluem também outros produtos. A fim de avaliar a quota-parte das rodas de alumínio no âmbito de cada código NC, determinou-se país a país a percentagem que representam nas importações sob os códigos 8708 70 10 e 8708 70 50, com base na metodologia sugerida na denúncia. Uma vez que as importações foram declaradas em peso, a conversão em unidades foi também efectuada por referência à metodologia sugerida na denúncia (utilizando um peso médio por unidade). Estes dados foram cruzados com, e confirmados por, dados fornecidos pelos exportadores chineses incluídos na amostra. As entregas na UE foram calculadas adicionando as entregas efectuadas pelos produtores da União incluídos na amostra às entregas de outros produtores (dados recolhidos antes do início do processo, dados incluídos na denúncia e certas estimativas feitas com base nos dados dos produtores incluídos na amostra).
(85)
Globalmente, o consumo diminuiu 15,5 % durante o período considerado, mas evoluiu de modo irregular, com uma grande descida de 15,1 % entre 2008 e o PI. De 58,6 milhões de unidades em 2006, passou para 62,4 milhões de unidades em 2007, descendo em seguida para 58,3 milhões de unidades em 2008 e 49,5 milhões de unidades no PI.
3. Importações provenientes da RPC
3.1. Volume e parte de mercado das importações do produto em causa
(86)
Foi observada a seguinte evolução das importações provenientes da RPC, em termos de volume e de parte de mercado:
Volumes de importação (milhares de unidades)
2006
2007
2008
PI
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Índice 2006 = 100
100
139
157
166
Parte de mercado (%)
6,3
8,2
10
12,4
Fonte: Eurostat e dados sobre as vendas na União dos produtores da União.
(87)
O volume das importações chinesas aumentou de 3,7 milhões de unidades em 2006 para 5,1 milhões de unidades em 2007, 5,8 milhões de unidades em 2008 e 6,1 milhões de unidades no PI, o que representa uma subida de 66 % entre 2006 e o PI.
(88)
A parte de mercado das importações chinesas duplicou, tendo passado de 6,3 % em 2006 para 8,2 % em 2007, 10 % em 2008 e 12,4 % no PI. Globalmente, as importações chinesas ganharam cerca de 6,1 pontos percentuais de parte de mercado ao longo do período considerado.
3.2. Preço das importações
(89)
O quadro seguinte compara os preços médios das importações provenientes da China (com base nos dados do Eurostat, uma vez que os questionários dos exportadores se referem apenas ao PI e não aos anos precedentes) com os preços de venda médios dos produtores da União incluídos na amostra.
Euros/unidade
2006
2007
2008
PI
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Produtores da UE incluídos na amostra
49,7
49,7
48
46,5
Diferencial
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Os preços de importação médios a partir da RPC registaram uma diminuição contínua entre 2006 e 2008 de 9,5 % e em seguida um ligeiro aumento de 0,5 % no PI. Ao longo do período considerado, os preços registaram uma diminuição de 8 %.
(91)
Com base nesta comparação dos preços, pode concluir-se que, em termos globais, os preços das importações chinesas foram sempre significativamente inferiores aos preços dos produtores incluídos na amostra durante o período considerado, obrigando estes últimos a reduções importantes dos seus próprios preços.
3.3. Subcotação de preços
3.3.1. Observações gerais
(92)
O caso em apreço caracteriza-se por uma segmentação em dois canais de distribuição, designadamente o segmento OEM e o segmento AM. Além disso, a maior parte das vendas dos produtores da União concentra-se no segmento OEM, ao passo que as importações chinesas se destinam principalmente ao segmento AM (cerca de 70 % das importações provenientes da RPC). Há, pois, uma assimetria na canalização das vendas da indústria da União, por um lado, e das importações chinesas, por outro.
3.3.2. Subcotação
(93)
Procedeu-se a uma comparação entre os preços de venda no mercado da União praticados pela indústria da União incluída na amostra e os das importações provenientes do país em causa. Foram tomados em consideração os preços de venda da indústria da União incluída na amostra a clientes independentes, ajustados, sempre que necessário, ao estádio à saída da fábrica, isto é, excluindo os custos de transporte na União e após dedução dos descontos e abatimentos.
(94)
Estes preços foram comparados com os preços cobrados pelos produtores-exportadores chineses, líquidos de descontos e ajustados, se necessário, ao preço CIF-fronteira da União, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os custos incorridos com o desalfandegamento e os custos pós-importação.
(95)
A comparação revelou que, durante o PI, as importações do produto em causa foram vendidas na União a preços que subcotaram os preços da indústria da União, em percentagem destes últimos, em 22 % a 37 %, com base nos dados apresentados pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito. Atendendo a este nível de subcotação e à evolução negativa dos preços da indústria da União, torna-se evidente que houve uma depreciação substancial dos preços.
(96)
Algumas partes alegaram que o nível de subcotação deveria ser calculado unicamente por referência à componente «valor acrescentado» do preço (excluindo os custos do alumínio). Esta metodologia conduziria, porém, a um nível de subcotação ainda mais elevado. No entanto, dado que os níveis de subcotação calculados por referência à totalidade do preço eram já substanciais, este método não foi explorado.
(97)
O elevado nível de subcotação, associado à depreciação dos preços (ver considerando 89 e seguintes) por parte da indústria da União, demonstram o efeito pronunciado de dumping no presente caso.
(98)
A fim de excluir quaisquer eventuais dúvidas quanto a diferenças entre os dois segmentos, procedeu-se a uma análise separada com base na metodologia acima descrita para cada segmento. Verificou-se que a subcotação é substancial em ambos os segmentos (entre 13 e 30 % para as vendas OEM e entre 56 e 63 % para as vendas AM).
4. Importações provenientes de outros países terceiros com excepção da RPC
(99)
O quadro seguinte mostra a evolução das importações de países terceiros com excepção da RPC.
Volumes de importação (milhares de unidades)
2006
2007
2008
PI
Turquia
4 140
4 522
4 021
3 426
Índice 2006 = 100
100
109
97
83
Parte de mercado (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Noruega
1 079
1 210
1 106
520
Índice 2006 = 100
100
112
102
48
Parte de mercado (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
África do Sul
490
851
790
700
Índice 2006 = 100
100
173
161
143
Parte de mercado (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Outros
3 746
4 029
3 690
2 928
Índice 2006 = 100
100
108
99
78
Parte de mercado (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Como se vê no quadro, a Turquia é o segundo maior país, ao nível das importações, depois da RPC, com uma parte de mercado substancial mas relativamente estável. A parte de mercado das importações provenientes de países terceiros que não a RPC e a Turquia desceu de 9 % em 2006 para 8,4 % no PI. O impacto dos preços dessas importações na situação da indústria da União é analisado no considerando 136 e seguintes.
5. Situação da indústria da União
5.1. Considerações gerais
(101)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objecto de dumping sobre a indústria da União incluiu uma avaliação de todos os factores e índices económicos pertinentes que afectaram a situação da indústria da União entre 2006 e o PI.
(102)
Como acima se explicou, foi necessário aplicar as disposições em matéria de amostragem. Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores respectivos foram analisados aos dois níveis seguintes:
-
os indicadores macroeconómicos (produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, emprego, produtividade, salários e amplitude das margens de dumping) foram avaliados ao nível da produção total da União. Esses elementos foram retirados na sua maior parte dos questionários apresentados pelas seis empresas incluídas na amostra e dos míni-questionários adicionais. Estes questionários provêm de empresas que representam mais de 80 % da produção total da União. Para abranger a totalidade da produção da União procedeu-se a certas extrapolações para a restante produção, em complemento dos dados disponíveis em várias fontes, sobretudo os dados da denúncia e os que foram recolhidos antes do início do processo. Sempre que possível, estes factores foram cruzados com as informações gerais constantes das estatísticas relevantes.
-
os elementos microeconómicos (existências, preços de venda, rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais e investimentos, custos de produção) foram analisados ao nível das diversas empresas, ou seja, ao nível dos produtores da União incluídos na amostra.
5.2. Indicadores macroeconómicos
5.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(103)
No quadro infra é indicada a evolução da produção, da capacidade de produção e da utilização da capacidade com base na produção total da União:
2006
2007
2008
PI
Produção (unidades)
49 711
49 511
45 269
37 687
Índices 2006 = 100
100
100
91
76
Capacidade de produção (unidades)
53 762
53 378
53 819
51 588
Índices 2006 = 100
100
99
100
96
Utilização da capacidade (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Índices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Como se vê no quadro supra, a produção manteve-se relativamente estável, em cerca de 49,5 milhões de unidades, em 2006 e 2007, e desceu em seguida para 45,2 milhões de unidades em 2008 e 37,6 milhões de unidades no PI, o que representa uma redução de 24 % durante o período considerado. A taxa de utilização da capacidade diminuiu 19,4 pontos percentuais ao longo do mesmo período.
(105)
A principal causa da redução da utilização da capacidade, na presença de uma redução da capacidade, só pode ser atribuída a uma descida significativa da produção.
5.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(106)
São apresentados a seguir o volume de vendas, a parte de mercado e os preços de venda unitários médios, tendo como base a totalidade dos produtores da União.
2006
2007
2008
PI
Volume de vendas de toda a indústria da União (milhares de unidades)
45 447
46 684
42 895
35 794
Índices 2006 = 100
100
103
94
79
Parte de mercado (%)
78
75
74
72
Índices 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
As vendas da UE aumentaram de 45,4 milhões de unidades em 2006 para 46,6 milhões de unidades em 2007 e desceram em seguida para 42,8 milhões de unidades em 2008 e 35,7 milhões de unidades no PI, o que representa uma diminuição total de 21 % durante o período considerado.
(108)
Todos os produtores da UE perderam continuamente parte de mercado, que passou de 78 % em 2006 para 75 % em 2007, 74 % em 2008 e 72 % no PI. Esta descida representa uma perda total de 6 pontos percentuais durante o período considerado. No mesmo período, as importações chinesas ganharam cerca de 6 pontos percentuais de parte de mercado.
5.2.3. Emprego, produtividade e salários
2006
2007
2008
PI
Número de trabalhadores
14 204
14 818
14 309
12 981
Índices 2006 = 100
100
104
101
91
Produtividade (unidades/trabalhador)
3 500
3 341
3 164
2 903
Índices 2006 = 100
100
95
90
83
Salários anuais (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Índices 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
O número de trabalhadores subiu de 14 204 no final de 2006 para 14 818 trabalhadores no final de 2007, desceu para 14 309 no final de 2008 e sofreu nova descida, para 12 981 trabalhadores, no final do PI. Entre 2008 e o PI, em particular, observa-se uma perda de 1 328 postos de trabalho, que corresponde a mais de um décimo da mão-de-obra em seis meses.
(110)
Paralelamente, a produtividade evoluiu de 3 500 unidades por trabalhador em 2006 para 3 341 unidades por trabalhador em 2007, 3 164 unidades por trabalhador em 2008 e 2 903 unidades por trabalhador no PI. A quebra de produtividade observada sobretudo entre 2008 e o PI pode ser explicada pelo facto de o redimensionamento da mão-de-obra não se ter processado ao mesmo ritmo que a redução da produção. Tal deve-se às possibilidades limitadas de reconversão ou de paragem temporária da maquinaria neste sector e aos pesados custos associados à indemnização dos trabalhadores em caso de despedimento do pessoal excedentário. O inquérito mostrou que o número de postos de trabalho diminuiu, em especial entre 2008 e o PI. Os custos salariais baixaram durante o período considerado. Prevê-se que os investimentos efectuados pela indústria da União durante o PI aumentem a sua eficiência e a produtividade a médio e a longo prazo.
5.2.4. Amplitude da margem de dumping efectiva
(111)
As margens de dumping são indicadas supra na secção relativa ao dumping. Todas as margens estabelecidas são substancialmente superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável.
5.2.5. Panorama contratual
(112)
Como indicado no considerando 20 e seguintes, as rodas de alumínio produzidas na União são, na sua maior parte, vendidas por intermédio de procedimentos de concurso organizados em média dois anos antes do lançamento de um novo modelo de veículo. Por conseguinte, a Comissão investigou também os contratos celebrados no período considerado (que seriam executados após o PI), a fim de determinar se seria possível retirar conclusões quanto à evolução provável das entregas pela indústria da União após o PI. No entanto, os dados recolhidos não permitem chegar a conclusões fundamentadas nesta fase, pelo que continuarão a ser analisados.
5.3. Indicadores microeconómicos
5.3.1. Observação geral
(113)
Três dos seis produtores incluídos na amostra são grupos de grande dimensão que dispõem de instalações de produção em vários Estados-Membros, ao passo que os outros três têm estruturas mais ligeiras concentradas num ou dois Estados-Membros. Durante o período de inquérito foram encerradas três instalações de produção dos produtores incluídos na amostra, a primeira em 2006, a segunda em 2008, pouco antes do PI, e a última no final do PI.
5.3.2. Existências
(114)
No quadro infra, é indicado o volume das existências dos produtores da União incluídos na amostra no final de cada período.
2006
2007
2008
PI
Existências (em milhares de unidades)
2 204
2 444
2 359
2 173
Índice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
O nível de existências manteve-se abaixo de 12 % da produção. É de recordar que este indicador não é muito relevante, uma vez que, na indústria da União, a produção de rodas de alumínio é feita em grande medida por encomenda; o nível das existências num determinado momento corresponde principalmente a mercadorias vendidas mas ainda não entregues.
5.3.3. Preços de venda
(116)
Os preços de venda unitários dos produtores da UE incluídos na amostra mantiveram-se estáveis em 2006 e 2007, em cerca de 49 euros por unidade, mas desceram para 48 euros por unidade em 2008 e 46,5 euros por unidade no PI. Isto corresponde a uma redução de mais de 6 % durante o período considerado e revela igualmente uma quebra muito significativa durante o PI (ver quadro do considerando 89).
5.3.4. Rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais e investimentos
(117)
A rendibilidade do produto similar foi determinada expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar, pelas empresas incluídas na amostra, enquanto percentagem do volume de negócios dessas vendas. Enquanto em 2006 e 2007 a rendibilidade se manteve ainda acima do ponto de equilíbrio, a situação mudou drasticamente em 2008 e durante o PI, devido a uma combinação entre a redução dos volumes de vendas e dos preços de venda e a rigidez da estrutura de custos da indústria, com custos fixos elevados.
2006
2007
2008
PI
Rendibilidade (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
A tendência em matéria de investimentos no produto em causa pelos produtores da União incluídos na amostra é indicada no quadro seguinte.
EUR
2006
2007
2008
PI
Investimentos (milhares de euros)
96 335
99 279
161 803
153 724
Índices 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
O quadro mostra que a indústria da União aumentou os seus investimentos no produto em causa, mesmo quando confrontada com um decréscimo da rendibilidade. Os investimentos efectuados incidiram principalmente em maquinaria, com o objectivo de melhorar a eficiência. O aumento do investimento mostra que o sector tinha ainda capacidade para obter capitais.
(120)
No entanto, apesar destes esforços, o retorno dos investimentos do produto em causa registou uma descida abrupta durante o período considerado, atingindo - 40 % no PI. Isto confirma a erosão da rendibilidade da indústria e a sua incapacidade de gerar lucros a partir dos investimentos.
2006
2007
2008
PI
Retorno dos investimentos
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Índices 2006 = 100
100
24
-27
-80
Cash flow (em percentagem do volume de negócios)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Índices 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Os produtores incluídos na amostra sofreram igualmente uma quebra de 8,1 pontos percentuais no cash flow operacional durante o período considerado, o que reflecte em grande medida o decréscimo da rendibilidade. A quebra deste indicador não pode ser atribuída ao aumento dos investimentos, devendo antes ser imputada ao facto de as actividades operacionais gerarem menos liquidez. Com efeito, uma vez que a indústria necessita estruturalmente de injecções constantes de liquidez para os activos imobilizados, a quebra do cash flow revela uma debilidade crescente da indústria de União e a sua incapacidade de se auto-financiar.
5.3.5. Custos de produção e custo das matérias-primas
(122)
O quadro seguinte mostra a evolução do custo médio por tonelada do produto em causa para os produtores incluídos na amostra.
Em euros
2006
2007
2008
PI
Custo de produção médio (por unidade)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
O custo médio manteve-se constante durante o período considerado, a um nível de cerca 50 euros por unidade, em média.
6. Conclusão sobre o prejuízo
(124)
Atendendo ao que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante. Esta conclusão é reforçada pelo número de empresas ou de instalações de produção que teriam encerrado (cinco no segmento OEM) ou iniciado procedimentos de insolvência (21 no segmento AM e 4 no segmento OEM) durante o período considerado.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(125)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, examinou-se se o importante prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objecto de dumping provenientes dos países em causa. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Impacto das importações provenientes da RPC
2.1. Considerações gerais
(126)
Há uma coincidência temporal evidente entre o aumento das importações objecto de dumping, que ganharam 6 pontos percentuais de parte de mercado entre 2006 e o PI, e uma perda paralela de parte de mercado de 6 pontos percentuais sofrida pelos produtores da União ao longo do mesmo período. O inquérito revelou igualmente a existência de efeitos negativos nos preços resultantes das importações objecto de dumping, que subcotaram os preços dos produtores da União de forma contínua.
(127)
Uma parte alegou que a parte de mercado das importações chinesas é demasiado pequena para provocar um prejuízo importante. Porém, uma parte de mercado total de 12 % não pode ser considerada pequena num mercado sensível à evolução dos preços (em especial no segmento OEM).
(128)
Importa também recordar que, durante o período considerado, o volume das importações provenientes da RPC aumentou cerca de 65 % e que a respectiva parte de mercado quase duplicou. Além disso, como foi já explicado no considerando 86 e seguintes, os preços das importações provenientes da RPC diminuíram 8 % (ver considerando 89 e seguintes) e assistiu-se a uma subcotação dos preços muito significativa (ver considerando 93 e seguintes). Efectivamente, o acentuado aumento das importações e a subcotação substancial dos preços constatada são os principais factores a considerar no presente caso.
(129)
A indústria da União reagiu ao dumping prejudicial mediante a redução dos seus preços a partir de 2007. Contudo, dada a pressão exercida pelos preços das importações chinesas, a indústria da União não estava em posição de manter a sua parte de mercado, mesmo com uma redução dos preços. Nos concursos realizados no segmento OEM, observou-se que as propostas chinesas a baixo preço desempenharam um papel primordial na redução dos preços propostos pela indústria da União. No entanto, apesar desta redução dos preços, o preço de venda médio das importações provenientes da China manteve-se abaixo dos preços da indústria da União. Consequentemente, houve uma quebra significativa das vendas da indústria da União no período considerado. Uma vez que os preços chineses caíram ainda mais durante o PI em comparação com 2006, a indústria da União teve de baixar de novo os seus preços para poder sobreviver. A sua rendibilidade caiu abaixo do ponto de equilíbrio, o que, a prazo, não permitirá à indústria prosseguir a sua actividade.
(130)
É claro, por isso, que existe uma forte ligação entre o aumento significativo dos volumes das importações a preços cada vez mais baixos e o prejuízo observado na indústria da União. Por conseguinte, pode concluir-se, nesta fase, que existe um nexo de causalidade entre as importações chinesas a baixos preços e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
2.2. Segmentação do produto em causa
(131)
Foi alegado que os segmentos OEM e AM são dois canais de vendas separados, sem qualquer interacção significativa entre si. Nesta base, argumentou-se, em especial, que o prejuízo para a indústria da União, que canaliza a maior parte das suas vendas para o segmento OEM (85 % dos produtores incluídos na amostra), não pode ter sido causado pelas importações chinesas, as quais se concentram predominantemente no segmento AM e têm uma presença limitada no segmento OEM.
(132)
No entanto, embora os canais de distribuição estejam efectivamente separados, as investigações da Comissão revelaram que há provavelmente uma certa interacção, se bem que não directa. Porém, para se obter um panorama tão completo quanto possível da situação, os dois segmentos foram também considerados em separado.
(133)
No segmento AM, o prejuízo constatado pode certamente ser atribuído aos elevados volumes de importações chinesas a baixo preço, que atingem os 34 % neste segmento. No segmento OEM, que representa a maior parte do consumo da UE (35 milhões de unidades em cerca de 50), a presença chinesa em termos de volume é muito mais reduzida (com um máximo de 6 %). No entanto, como já se explicou, há que ter em conta que o prejuízo sofrido no que respeita às vendas OEM é provocado pelos preços baixos chineses e decorre efectivamente do preço. Mais especificamente, há indicações de que os fabricantes de automóveis utilizam as propostas chinesas como referência, o que obriga a uma descida dos preços dos produtores de rodas de alumínio da UE nos âmbito dos concursos. Para poderem permanecer no mercado, os produtores da União não têm outra hipótese senão ceder e reduzir os seus preços.
(134)
Além disso, não se pode excluir a possibilidade de as tendências de descida dos preços no segmento AM se repercutirem nos preços do segmento OEM. Com efeito, uma comparação dos preços médios AM e OEM mostrou que, enquanto estes últimos foram, em média, mais elevados do que os primeiros até 2007, em 2008 e no PI esta situação inverteu-se, o que revela que a pressão sobre os preços no segmento OEM foi muito mais pronunciada nos últimos anos.
(135)
Por conseguinte, considera-se, a título provisório, que as importações chinesas causaram prejuízo à indústria da União tanto no segmento AM como no segmento OEM. De qualquer modo, esta questão será objecto de um exame mais aprofundado.
3. Efeitos de outros factores
3.1. Impacto das importações provenientes de outros países terceiros com excepção da RPC
3.1.1. Impacto das importações provenientes da Turquia
(136)
Como se indicou no considerando 99 e seguintes, a Turquia é o segundo maior importador a seguir à China. Durante o período considerado, as importações provenientes da Turquia detiveram uma parte de mercado de cerca de 7 % no mercado da UE. O quadro seguinte compara os preços das importações provenientes de todos os países terceiros com as dos produtores da UE.
Euros/unidade
2006
2007
2008
PI
Turquia
40,8
42,6
52,4
40,7
Produtores da UE incluídos na amostra
49,7
49,7
48
46,5
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Diferencial Turquia/Produtores da UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Diferencial China/Produtores da UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Durante o período considerado, os preços turcos foram sempre inferiores aos dos produtores da UE incluídos na amostra, excepto em 2008. Durante o PI, o diferencial de preços entre os produtores turcos e da UE elevava-se a 5,7 € (+/- 12,3 % dos preços da UE), ao passo que o diferencial correspondente em relação à China ascendia a 14,5 € (+/- 31 %). Tendo em conta o que precede, é razoável concluir a título provisório que, durante o PI, os preços mais baixos das importações provenientes da Turquia tiveram um certo impacto negativo na indústria da UE, mas não a um nível susceptível de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.1.2. Impacto das importações provenientes de outros países terceiros com excepção da Turquia
(138)
A parte de mercado cumulada das importações de países terceiros que não a China e a Turquia desceu de 9 % em 2006 para 8,3 % no PI (ver considerando 99). Durante o mesmo período, os preços correspondentes mantiveram-se próximos dos preços dos produtores da União. Tendo isto em conta, considera-se que as importações provenientes de outros países terceiros com excepção da China e da Turquia não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.2. Impacto da crise económica
(139)
Algumas partes argumentaram que as importações provenientes da China foram absorvidas por um aumento do consumo na UE em 2007 e que a diminuição do consumo em 2008 coincidiu com a recessão económica e a contracção paralela das vendas da indústria automóvel. De acordo com este argumento, estes factores foram as principais causas do fraco desempenho da indústria da União.
(140)
É um facto que a crise económica afectou negativamente a situação da indústria da União devido à redução dos níveis de consumo e aos efeitos de descida dos preços. Entre 2008 e o PI, o consumo caiu 14,5 %.
(141)
Os produtores de rodas de alumínio operam em simbiose com a indústria automóvel, que foi seriamente afectada pela crise. O quadro infra mostra a evolução dos volumes de produção de automóveis na Europa no período considerado. É verdade que os automóveis incorporam rodas de alumínio ou de aço, numa proporção difícil de determinar. Não existem, no entanto, indicações de que esta proporção se tenha alterado significativamente durante o período considerado. Por conseguinte, não se pode excluir que a quebra do volume de produção de automóveis - que diminuiu, de facto, dramaticamente entre o final de 2008 e o PI - se tenha repercutido no volume de vendas dos produtores de rodas de alumínio. O quadro seguinte mostra que o decréscimo do volume de produção foi efectivamente superior a 15 % entre 2008 e o PI.
UE 27
2006
2007
2008
PI
Produção na Europa (milhares de unidades)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Porém, a análise dos indicadores económicos da indústria da União mostra que a tendência de descida começou muito antes da crise económica e coincidiu com o início da penetração do mercado pelas importações chinesas. Os números relativos à rendibilidade, por exemplo, demonstram que a tendência de descida começou entre 2006 e 2007 (descida de 2,5 pontos percentuais), continuou entre 2007 e 2008 (nova descida de 2,2 pontos percentuais) e atingiu um pico de 6,9 pontos percentuais entre 2008 e o PI.
(143)
Além do mais, as importações chinesas continuaram a aumentar a sua presença no mercado apesar da contracção do consumo, atingindo 12,4 % no PI. Os volumes e a parte de mercado dessas importações registaram um crescimento contínuo e os seus preços subcotaram permanentemente os preços da indústria da UE. Seria razoável esperar que a crise afectasse todos os operadores do mercado do mesmo modo. No entanto, como acima se explicou, na situação em apreço as importações chinesas aumentaram, com preços que subcotavam substancialmente os preços da UE. Por conseguinte, é razoável concluir que, não fora a crise económica, os volumes e a parte de mercado das importações chinesas teriam aumentado ainda mais.
(144)
Tendo em conta o que precede, é razoável presumir que a recessão económica, mesmo que tenha contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União, não parece ser, por si só, um factor capaz de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido. Pelo contrário, os volumes das importações provenientes da China deveriam ter descido com a quebra do consumo, tal como aconteceu com as importações provenientes de outros países terceiros, e, sobretudo, com as vendas da indústria da União (que, recorde-se, diminuíram proporcionalmente ao aumento das importações chinesas).
3.3. Impacto das alterações nos resultados das exportações da indústria da União
(145)
A actividade exportadora dos produtores da União manteve-se baixa ao longo do período considerado (menos de 2 % do total das vendas dos produtores da UE incluídos na amostra). Não podia, pois, ter um impacto negativo na débil situação da indústria da União e não é de molde a quebrar o nexo de causalidade.
3.4. Concorrência entre produtores da União e concentração no mercado da UE
(146)
O número de produtores de rodas de alumínio (cerca de 30) em actividade no mercado da UE sugere que este mercado é muito competitivo, embora se caracterize também por um elevado nível de concentração industrial, uma vez que as três empresas de maior dimensão detêm 60 % da produção total, duas outras empresas detêm cerca de 8 % e outras quatro detêm cerca de 4 %. Os dados disponíveis sobre os volumes de produção mostram que os outros produtores são pequenas ou médias empresas.
(147)
Importa referir que alguns dos produtores de menor dimensão cessaram a sua actividade antes de 2008, em 2008 e no PI. Isto poderia sugerir que a concorrência entre os produtores da União, e o processo de concentração aparentemente em curso, contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União. No entanto, os dados da investigação mostram que os pequenos produtores não são os únicos afectados. Na realidade, os pequenos e os grandes produtores são igualmente afectados pela evolução da situação em análise. Por conseguinte, não se pode concluir que a concorrência entre os produtores da União tenha contribuído de modo significativo para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
3.5. Preferências dos consumidores no que respeita às rodas de aço e de alumínio
(148)
Foi alegado que a redução da procura de rodas de alumínio podia dever-se a uma alteração das preferências dos consumidores, que, em virtude da crise, teriam passado a optar por rodas de aço, menos dispendiosas. Não foi, no entanto, apresentado nenhum elemento que corroborasse esta alegação. Na presente fase, e na ausência de dados no dossiê que sustentem este argumento, não pôde ser confirmada uma evolução desta natureza.
3.6. Gama de produtos
(149)
Algumas partes alegaram que o aumento das importações chinesas se devia a um aumento da procura de tipos específicos de rodas topo de gama produzidas na RPC (nomeadamente as rodas forjadas e as fabricadas por enformação contínua), que não poderiam ser produzidas (em quantidade significativa) na UE. Consequentemente, essas importações provenientes da RPC não podiam ter causado prejuízo à indústria da União. O inquérito demonstrou, no entanto, que essas importações constituíam apenas uma fracção muito reduzida das importações totais provenientes da RPC. Por conseguinte, o argumento teve de ser rejeitado.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(150)
Importa recordar que se constatou, no presente caso, uma diminuição significativa da produção e das vendas, uma perda de parte de mercado, bem como uma depreciação dos preços, de que resultaram perdas para a indústria da União. Durante o mesmo período de tempo, registou-se um aumento dos volumes das importações provenientes da RPC, que subcotaram fortemente os preços da indústria da União, e observou-se um crescimento da respectiva parte de mercado.
(151)
A Comissão analisou igualmente todos os outros factores susceptíveis de terem contribuído para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Observou-se, designadamente, que a crise económica, as importações provenientes da Turquia e a concorrência entre os produtores da União, que conduziu a um processo de concentração, podem ter tido algum impacto na situação de prejuízo. No entanto, conclui-se provisoriamente que o seu impacto não é de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e a situação de prejuízo constatada, como acima se descreve.
(152)
Por conseguinte, com base na análise dos efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União, conclui-se, a título provisório, que existe um nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping da RPC e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Interesse da indústria da União
(153)
O nível de cooperação e de apoio dos produtores da União foi elevado (mais de 70 %) no presente caso. Este facto indica que a imposição de medidas é claramente do interesse dos produtores da União.
(154)
O inquérito mostrou que a indústria da União está a sofrer um prejuízo importante devido aos efeitos de importações objecto de dumping cujos preços representam uma subcotação dos seus preços, conforme se explica no considerando 93 e seguintes.
(155)
É de esperar que a adopção de medidas no sentido de evitar uma nova progressão das importações objecto de dumping de baixo preço beneficie a indústria da União.
(156)
Se não forem instituídas medidas, é muito provável que as importações de rodas de alumínio objecto de dumping de baixo preço continuem a crescer, sobretudo no segmento AM. Por outro lado, não se pode excluir que a crescente pressão sobre os preços e a penetração no segmento AM tenham pelo menos um efeito indirecto na situação do segmento OEM. A este respeito, constatou-se que certos produtores do país em questão estão a entrar, ou já entraram, na parte média e superior do segmento AM, passando em seguida para o segmento OEM - com preços muito baixos. É de esperar que esta evolução prossiga, o que irá muito provavelmente ameaçar também o grande grupo de produtores da União que operam no segmento OEM. Uma vez que a situação financeira e a rendibilidade desses produtores não são suficientemente sólidas para resistir a uma maior pressão sobre os preços exercida pelas importações objecto de dumping, que subcotam consideravelmente os seus preços, tal situação é susceptível de conduzir à extinção gradual de um grande número de produtores da União, se não da sua totalidade.
2. Interesse dos importadores
(157)
No exercício de amostragem (ver considerando 13), foram escolhidos cinco importadores independentes e dois utilizadores importadores, com base no volume das respectivas importações.
(158)
A colaboração dos importadores independentes corresponde em geral a menos de 10 % do volume total das importações provenientes da RPC.
(159)
O inquérito mostrou que os importadores são, na sua maior parte, comerciantes especializados em acessórios para automóveis. Entre estes, podem distinguir-se duas categorias. Uma compreende empresas que importam rodas de alumínio, cuja produção foi externalizada para a RPC, e revendem-nas sob a sua própria marca. Estas empresas não estão, no entanto, coligadas com os exportadores chineses. Os importadores desta categoria realizam geralmente actividades de «valor acrescentado» significativo na UE (por exemplo, concepção, investigação e desenvolvimento) e dispõem mesmo, em certos casos, da sua própria cadeia de distribuição, com o correspondente nível de emprego. A segunda categoria consiste nos importadores/distribuidores que são comerciantes mais centrados nos volumes do que nas marcas. Estes importadores têm, em geral, estruturas de custos mais baixas e actividades que geram menos valor acrescentado na União.
(160)
O baixo nível de colaboração dos importadores independentes sugere que a instituição de medidas não teria um impacto significativo na sua actividade. Com efeito, constatou-se que as revendas de rodas de alumínio chinesas representam entre 1 % e 6 % do volume de negócios total dos importadores/distribuidores que colaboraram. A situação das empresas que externalizam a produção é mais complexa, uma vez que a revenda de rodas de alumínio chinesas pode representar quase a totalidade do seu negócio. As eventuais medidas tomadas teriam certamente um impacto significativo na sua actividade, muito embora seja difícil, nesta fase, avaliar a sua dimensão exacta. Esta questão será objecto de um exame mais aprofundado
3. Interesse dos utilizadores
3.1. Considerações gerais
(161)
Foram enviados questionários a cerca de 20 utilizadores identificados. Colaboraram no inquérito 13 fabricantes de automóveis. Duas associações representativas de utilizadores e importadores de rodas de alumínio «OEM e AM» também colaboraram.
(162)
As importações dos utilizadores que colaboraram no inquérito correspondem a 19 % das importações totais provenientes da RPC, de acordo com os dados do Eurostat. Os números do Eurostat não permitem determinar com precisão se as vendas das importações foram feitas ao segmento OEM ou AM. Foi, no entanto, possível diferenciar estes dois segmentos, como indicado no considerando 133, tendo-se constatado que o segmento OEM representa entre 20 e 30 % das importações totais provenientes da RPC. Nesta base, é razoável presumir que a colaboração do segmento OEM foi muito elevada.
(163)
De um modo geral, os fabricantes de automóveis parecem depender dos fornecimentos chineses apenas num grau limitado. Quando considerados individualmente, verifica-se que os fabricantes de automóveis que colaboraram no inquérito aplicam modelos de negócio diferentes. Alguns não importam da China, outros importam menos de 5 %, mas certos fabricantes importam até 30 % das suas necessidades.
(164)
Ambos os tipos de utilizadores, os que importam o produto em causa e os que não o importam, opõem-se à adopção de medidas. Um dos seus principais argumentos é que os fabricantes de automóveis têm interesse em manter fontes de abastecimento diferentes e em beneficiar da concorrência no mercado de rodas. A imposição de medidas torná-los-ia demasiado dependentes de um número limitado de produtores europeus. No entanto, este argumento, por si só, não parece ser decisivo, tendo em conta a existência de importações significativas provenientes de outros países terceiros.
3.2. Custo das medidas
(165)
As rodas de alumínio representam cerca de 1 % do custo de um automóvel. A imposição de um direito de 20 % sobre as rodas de alumínio implicaria, pois, um aumento do custo de 0,2 %. Para os fabricantes de automóveis que importam até 5 % das suas rodas de alumínio da China, o aumento total do custo em termos da produção global de automóveis corresponderia a 5 % de 0,2 %, ou seja, 0,01 %. Mas mesmo para os fabricantes de automóveis que importam até 30 % das suas rodas de alumínio da China, o aumento total do custo corresponderia a 30 % de 0,2 %, ou seja, 0,06 %. As medidas teriam, pois, um impacto muito limitado nos custos. Além disso, parece não ser invulgar que as rodas de alumínio importadas pelos fabricantes de automóveis a um certo preço (por exemplo 50 euros) sejam vendidas ao consumidor final a um preço três a quatro vezes superior (ou seja, 200 euros).
3.3. Custo da mudança de fornecedor
(166)
Como anteriormente se explicou, as rodas de alumínio OEM são geralmente desenvolvidas dois anos antes do lançamento de um novo modelo de automóvel. Uma mudança de fornecedor requer tempo (pelo menos seis meses) e pode igualmente acarretar custos adicionais de equipamento. Porém, o inquérito mostrou que a maior parte dos fabricantes de automóveis diversifica, por princípio, as suas fontes de abastecimento, ou seja, partilha a produção de uma roda de alumínio específica entre dois (ou mais) produtores. Este aprovisionamento duplo também ocorre em relação aos modelos que são adquiridos na RPC, a fim de garantir a segurança do abastecimento. Parece, pois, que o risco de ter de mudar de fornecedor já é tomado em conta na decisão de abastecimento na RPC. Além disso, os contratos recolhidos durante o inquérito mostram que, de um modo geral, os fabricantes de automóveis podem rescindir o contrato em qualquer altura sem penalização.
3.4. Argumentos adicionais apresentados pelas partes
(167)
Algumas partes alegaram que a instituição de direitos sobre as rodas de alumínio originárias da RPC daria uma vantagem aos fabricantes de automóveis sul-coreanos, para além do direito de 0 % sobre os automóveis previsto no próximo Acordo de Comércio Livre (FTA). De acordo com este argumento, os fabricantes de automóveis sul-coreanos continuariam a ter acesso às rodas de alumínio a baixo preço chinesas e poderiam mesmo pedir o draubaque de direitos para os automóveis exportados para a UE (pode ser pedido o reembolso dos direitos pagos sobre certos componentes dos automóveis quando da exportação dos veículos). A instituição de uma medida anti-dumping sobre as rodas de alumínio chinesas colocaria os fabricantes de automóveis europeus em desvantagem concorrencial em relação aos automóveis sul-coreanos importados na UE com 0 % de direitos.
(168)
A este respeito, importa assinalar que a parte de mercado dos automóveis originários da Coreia do Sul representa actualmente apenas 3 % do mercado automóvel da UE. É certo que é difícil fazer previsões quanto à evolução das importações de automóveis coreanos; no entanto, tendo em conta que o impacto directo das medidas em termos de custos para os fabricantes de automóveis da UE é muito limitado, não se pode, nesta fase, concluir que a instituição de uma medida anti-dumping sobre as rodas de alumínio provenientes da China teria um papel significativo neste contexto.
4. Interesse dos consumidores
(169)
Não foram apresentados argumentos no que se refere ao impacto das medidas nos consumidores finais. Este facto, associado ao baixo impacto nos custos e às estratégias de preços dos fabricantes de automóveis constatadas no inquérito, aponta para a improbabilidade da existência de efeitos apreciáveis sobre os preços no consumidor.
5. Interesse dos fornecedores
(170)
Cinco empresas que fornecem matérias-primas/equipamento aos produtores de rodas de alumínio da União responderam ao questionário enviado aos fornecedores. Trata-se de fornecedores de lingotes de alumínio primário, tinta/primário ou máquinas de baixa pressão. No que se refere aos fornecedores de lingotes, as vendas para a indústria da União constituem apenas uma pequena fracção da sua actividade (menos de 6 % do volume de negócios total), o que mostra o seu interesse relativamente moderado pela instituição de medidas anti-dumping sobre as rodas de alumínio provenientes da China. Quanto aos outros fornecedores (de maquinaria, tintas ou máquinas de baixa pressão), as suas vendas para a indústria da União situam-se entre 30 % e 50 % do respectivo volume de negócios total. Uma vez que estas empresas são PME, a viabilidade da indústria da União é essencial para o seu funcionamento.
6. Conclusão sobre o interesse da União
(171)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que, em termos globais, com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações de rodas de alumínio originárias da RPC.
G. MEDIDAS PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(172)
Tendo em conta as conclusões relativas ao dumping, ao prejuízo dele resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria comunitária pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC.
(173)
A fim de determinar o nível desses direitos, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(174)
Conforme se indicou no considerando 20, o mercado das rodas de alumínio caracteriza-se pela existência de dois segmentos de mercado relativamente distintos. No inquérito constatou-se que as vendas dos produtores da União estão concentradas no segmento OEM, que corresponde a 85 % da totalidade das vendas da indústria da União.
(175)
Por conseguinte, para efeitos da instituição de medidas provisórias considerou-se adequado estimar uma margem de prejuízo que tenha em conta esta situação de mercado específica.
(176)
No segmento OEM, os compradores de rodas de alumínio (que são fabricantes de automóveis) fazem geralmente as suas encomendas no âmbito de concursos. Assim, em muitos casos, o mesmo modelo de roda, destinado a ser montado no mesmo modelo de automóvel, pode ser encomendado a várias fontes, frequentemente um fornecedor chinês e um fornecedor da UE em simultâneo. Considerou-se, a título provisório, que estes concursos reflectiam com precisão e fiabilidade a concorrência, em termos de preços médios, existente durante o PI entre os fornecedores chineses e da União quando participavam no mesmo concurso.
(177)
Por conseguinte, julgou-se adequado calcular a margem de subcotação com base nos preços obtidos a partir dos dados apresentados pelos produtores da UE e pelos exportadores chineses quando participam nestes concursos.
(178)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro razoável. No que se refere aos custos de produção, procedeu-se a um ajustamento para ter em conta as perdas reais sofridas pela indústria da União durante o PI (- 5,4 %). Além disso, considerou-se que o lucro antes de impostos que uma indústria deste tipo poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping, deveria ser avaliado por referência à rendibilidade alcançada em 2006, que foi de + 3,2 %. Nesse ano, o volume das importações provenientes da China foi ainda relativamente baixo. Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União.
(179)
Com base no que precede, foi estabelecida uma margem de subcotação de 20,6 %.
(180)
Este resultado foi confirmado por um cálculo adicional baseado numa comparação de contratos fornecidos por certos fabricantes de automóveis durante o inquérito. Com efeito, quando os fabricantes encomendaram o mesmo modelo de roda de alumínio a um produtor chinês e a um produtor da União, a margem de subcotação observada, tendo em conta os ajustamentos feitos conforme explicado no considerando 93 e seguintes, tem a mesma dimensão que a estabelecida no considerando precedente.
(181)
Convém referir que esta margem de subcotação é inferior às margens de dumping determinadas nos considerandos 76 e seguintes, pelo que deve servir de base para a determinação do nível do direito, de acordo com a regra do direito inferior.
(182)
Tendo em conta a metodologia aplicada no presente caso para determinar o nível de eliminação do prejuízo, considera-se inviável especificar taxas individuais do direito anti-dumping nos termos do artigo 9.o, n.o 5, segunda frase, do regulamento de base. Isto deve-se, em especial, à ausência de dados fiáveis para efectuar a análise empresa a empresa. Consequentemente, decidiu-se, a título provisório, impor um direito anti-dumping à escala nacional sobre todas as importações provenientes da China, ao nível da margem de subcotação de 20,6 %.
2. Medidas provisórias
(183)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações originárias da RPC. Neste caso, a taxa do direito deve ser fixada ao nível da margem de prejuízo constatada.
(184)
Por conseguinte, o direito anti-dumping proposto ascende a 20,6 %.
H. DIVULGAÇÃO
(185)
As conclusões provisórias expendidas serão divulgadas a todas as partes interessadas, que serão convidadas a apresentar as suas observações por escrito e a solicitar uma audição. As suas observações serão analisadas e levadas em consideração, sempre que se justifique, antes de se chegar às conclusões definitivas. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos anti-dumping para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de eventuais conclusões definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de rodas de alumínio dos veículos automóveis enunciados nas posições NC 8701 a 8705, com ou sem acessórios e equipadas ou não com pneus, actualmente classificadas nos códigos NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50 (códigos TARIC 8708701010 e 8708705010), originárias da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, para o produto descrito no n.o 1 é de 20,6 %.
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 10 de Maio de 2010.