PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1105/2010 DO CONSELHO
de 29 de Novembro de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres, originários da República Popular da China e que encerra o processo relativo às importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres, originários da República da Coreia e de Taiwan
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o n.o 4 do artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão») após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas provisórias
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 478/2010 (2) («regulamento do direito provisório»), a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres («FAT»), originários da República Popular da China («RPC»). Não foram instituídas quaisquer medidas provisórias sobre as importações de FAT originários da República da Coreia («Coreia») e de Taiwan.
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 27 de Julho de 2009 pela Associação Europeia das Fibras Sintéticas (CIRFS) («autor da denúncia»), em nome de produtores de FAT, que representam uma parte importante, neste caso mais de 60 %, da produção total da União de FAT.
(3)
Em conformidade com o considerando 15 do regulamento do direito provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período de 1 de Julho de 2008 a 30 de Junho de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências com vista à avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre Janeiro de 2005 e o final do período de inquérito («período considerado»).
1.2. Procedimento subsequente
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas anti-dumping provisórias («divulgação provisória»), várias Partes interessadas apresentaram por escrito os seus pontos de vista sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às Partes que o solicitaram. A Comissão continuou a procurar obter e a verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. As observações orais e escritas apresentadas pelas Partes interessadas foram levadas em consideração, tendo as conclusões sido alteradas em conformidade sempre que adequado.
(5)
No que respeita aos aspectos do interesse da União, foram efectuadas visitas adicionais de verificação às seguintes empresas:
Utilizadores na União
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Uma Parte interessada solicitou uma audiência e a intervenção do conselheiro auditor. O pedido foi feito após a divulgação provisória. A audição na presença do conselheiro auditor foi concedida.
(7)
Todas as Partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de FAT originários da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório («divulgação final»). Na sequência desta divulgação, foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(8)
O produto em causa é constituído pelos FAT (excepto linhas para costurar), não acondicionados para venda a retalho, incluindo os monofilamentos com menos de 67 decitex, originários da RPC, da Coreia e de Taiwan («produto em causa»), actualmente classificados no código NC 5402 20 00.
(9)
Na sequência da divulgação provisória, uma Parte alegou que a Comissão não tinha abordado as diferenças entre o fio utilizado na produção de pneus, os chamados fios «High Modulus Low Shrinkage» («HMLS»), e outros tipos de fios, uma vez que aquele tipo requer testes técnicos longos e onerosos antes de obter a aprovação para as especificações HMLS impostas pelos compradores. Além disso, esta Parte alegou que não era claro que factores entravam na determinação provisória da existência de um único produto. Uma outra Parte argumentou que os HMLS e outros tipos de fio têm estruturas de custo diferentes.
(10)
Em resposta a estas alegações, convém notar, em primeiro lugar, que o produto em causa é utilizado numa série de aplicações diversas, como, por exemplo, telas para pneus, tecidos largos, cintos de segurança, almofadas de ar, cordas, redes e uma série de aplicações industriais. Há, por conseguinte, um grande número de aplicações diferentes e, consequentemente, muitos tipos e especificações diferentes.
(11)
Os principais critérios para determinar que os HMLS e outros tipos de fios constituem um único produto foram as características físicas, técnicas e químicas de base. Efectivamente, tal como explanado no considerando 19 do regulamento do direito provisório, o inquérito mostrou que, embora o fio HMLS tenha algumas características distintivas em comparação com outros FAT (por exemplo, módulo, retracção, resistência à tracção e resistência à fadiga), considera-se que todos os diferentes tipos do produto em causa partilham as mesmas características físicas e químicas de base. Por conseguinte, considera-se que constituem um único produto.
(12)
Em relação às alegadas diferenças na estrutura dos custos, note-se que tal não constitui em si um critério decisivo para determinar se os HMLS constituem um produto distinto de outros tipos de FAT. As diferenças de custos, preços e processos de produção não justificam, em si, que um certo tipo do produto como os HMLS deva ser considerado como um produto diferente, uma vez que este tipo partilha as mesmas características químicas, físicas e técnicas de base com os outros tipos do produto.
(13)
Não se considera, portanto, justificado excluir os HMLS do âmbito do inquérito, pelo que as alegações a este respeito tiveram de ser rejeitadas.
(14)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o produto em causa e o produto similar, confirmam-se os considerandos 16 a 20 do regulamento do direito provisório.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valor normal
(15)
Um produtor-exportador de Taiwan apresentou elementos de prova que demonstravam que o preço das matérias-primas principais, o ácido tereftálico purificado (PTA) e o monoetilenoglicol (MEG) que comprava para produzir FAT, havia variado durante o PI. Verificou-se, nomeadamente, que os preços de compra haviam diminuído drasticamente, em especial no quarto trimestre de 2008. Alegou, assim, que isso devia ser tido em conta para estabelecer os seus valores normais, a fim de assegurar uma comparação justa com os preços de exportação.
(16)
As conclusões do considerando 18 são o resultado de uma análise muito pormenorizada dos dados apresentados pelo exportador, os quais foram verificados durante a visita de verificação. Por conseguinte, considerou-se que neste caso se justificava estabelecer valores normais para certos períodos do PI, para ter em conta a variação de preços das matérias-primas.
(17)
Não houve quaisquer outras observações relativamente ao método descrito nos considerandos 86 e 87 do regulamento do direito provisório. O método utilizado para estabelecer o valor normal para os produtores-exportadores taiwaneses pode ser confirmado.
3.1.2. Preço de exportação
(18)
O inquérito mostrou que o produtor taiwanês mencionado no considerando 15 havia vendido maiores quantidades do produto em causa ao mercado da União na primeira metade do PI, quando os preços das matérias-primas eram inferiores. Esta conclusão também deveria ser vista à luz do considerando 16.
(19)
Na ausência de quaisquer observações sobre o preço de exportação, confirma-se o considerando 88 do regulamento do direito provisório.
3.1.3. Comparação
(20)
O valor normal e o preço de exportação foram estabelecidos tal como explanado supra. O valor normal assim estabelecido para o referido produtor e o seu preço de exportação foram comparados em períodos tão próximos quanto possível, para ter em conta as diferenças que afectam a comparabilidade dos preços. Tal está em sintonia com o disposto no n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base.
(21)
Não foram recebidas quaisquer outras observações referentes à comparação entre o valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores taiwaneses. Por conseguinte, pode ser confirmado o teor do considerando 89 do regulamento do direito provisório.
3.1.4. Margens de dumping
(22)
Recorde-se que, no considerando 92 do regulamento do direito provisório, se concluiu que, para Taiwan, a margem de dumping a nível nacional era de minimis. A margem de dumping definitiva estabelecida para o produtor taiwanês mencionado no considerando 15 é agora inferior ao limiar de minimis. Confirma-se, por conseguinte, que a margem de dumping definitiva a nível nacional para Taiwan é de minimis.
3.2. RPC
3.2.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(23)
Convém recordar que 11 produtores-exportadores da RPC se deram a conhecer. Estas empresas representaram 100 % do total das exportações do produto em causa para o mercado da UE no PI. Foi seleccionada uma amostra de três produtores-exportadores ou grupos de empresas coligadas com base no maior volume de exportação a fim de estabelecer o dumping no que se refere à RPC. Os três produtores-exportadores incluídos na amostra solicitaram o TEM, tendo apenas um dos pedidos sido considerado como justificado.
(24)
Na sequência da divulgação das conclusões relativas ao TEM, os dois produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM apresentaram observações que são a seguir resumidas.
(25)
O primeiro produtor-exportador apresentou observações relativamente a uma cláusula restritiva nas suas actividades económicas, aos problemas encontrados na sua contabilidade e ao pagamento de certos activos como os direitos de utilização de terrenos.
(26)
Este exportador admitiu a existência de uma cláusula restritiva nos seus estatutos. Alegou, mas não demonstrou, que a mesma tinha deixado de produzir efeitos jurídicos sobre a sua actividade. Do mesmo modo, no que respeita aos problemas de contabilidade, a empresa admitiu a existência de discrepâncias entre os registos contabilísticos e as demonstrações financeiras auditadas, alegando, porém, que essas discrepâncias eram pequenas e podiam ser explanadas durante o inquérito. Convém esclarecer que os problemas encontrados na contabilidade desta empresa e que levaram à rejeição do TEM não eram pequenos, mas substanciais, em especial no que se refere ao registo de certos activos e às discrepâncias encontradas entre certos razões e os documentos fornecidos durante a visita in loco.
(27)
O segundo produtor-exportador fez observações, nomeadamente, sobre as conclusões relativas à contribuição do capital, a uma cláusula restritiva nas suas actividades económicas e à aquisição dos direitos de utilização de terrenos.
(28)
No tocante à contribuição do capital, o exportador reiterou os mesmos argumentos apresentados na fase provisória, nomeadamente que a contribuição do capital tinha sido devidamente efectuada. Argumentou que o know-how técnico é uma categoria especial de conhecimento que não exige ser patenteada ou registada, pelo que a contribuição do capital, embora em espécie, havia sido feita correctamente. No que se refere às últimas questões, reiterou que a cláusula restritiva não é obrigatória para a empresa e que os requisitos de investimento ligados à aquisição dos terrenos não são distorções, mas estão relacionados com a política das autoridades em matéria de desenvolvimento do território.
(29)
Estes argumentos, porém, já tinham sido apresentados e rejeitados na fase provisória. Mesmo que estejam relacionados com a política das autoridades em matéria de desenvolvimento do território, os requisitos de investimento não são considerados como compatíveis com o TEM. Não foi apresentado nenhum novo elemento de prova que pudesse alterar as conclusões provisórias reflectidas na avaliação do TEM nos considerandos 50 e 51 do regulamento do direito provisório.
(30)
Com base no que precede, confirmam-se as conclusões provisórias apresentadas nos considerandos 46 a 52 do regulamento do direito provisório.
3.2.2. Exame individual
(31)
Tal como mencionado no considerando 28 do regulamento do direito provisório, dois produtores-exportadores não incluídos na amostra solicitaram que fosse estabelecida uma margem de dumping individual nos termos do n.o 3 do artigo 17.o do regulamento de base. Os pedidos de exame individual, porém, só puderam ser examinados após a instituição das medidas provisórias.
(32)
Estas empresas responderam ao formulário TEM dentro dos prazos estabelecidos. Após a instituição das medidas provisórias, a Comissão procurou obter e verificou a informação fornecida nos formulários de pedido e todas as outras informações que considerou necessárias nas instalações das empresas em questão:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Em resumo e apenas a título de referência, os critérios para beneficiar do TEM são sintetizados a seguir:
1.
As decisões das empresas relativas aos preços e custos são adoptadas em resposta a sinais do mercado e sem uma interferência significativa do Estado; os custos dos principais factores de produção reflectem substancialmente os valores do mercado;
2.
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade (NIC), e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
Não há distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
A legislação em matéria de falência e de propriedade garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado.
(34)
Ambas as empresas tinham, nos seus documentos de registo, uma cláusula restritiva relativamente à repartição das vendas entre exportação e mercados internos. Em relação a um exportador, foram encontradas algumas incoerências e falhas no sistema de contabilidade do requerente, as quais levaram à conclusão de que as contas não eram claras, e não tinham sido elaboradas e auditadas em conformidade com as normas internacionais de contabilidade. Finalmente, foram constatadas certas distorções herdadas do sistema de economia centralizada, nomeadamente no que se refere à compra dos direitos de utilização dos terrenos da empresa.
(35)
Nessa base, concluiu-se que nenhuma das duas empresas demonstrou preencher todos os critérios da alínea c) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, pelo que lhes não pôde ser concedido o TEM.
3.2.3. Tratamento individual («TI»)
(36)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas estejam aptas a demonstrar preencher todos os critérios previstos no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base, a fim de lhes ser concedido o TI.
(37)
Os dois produtores-exportadores que solicitaram o exame individual não preencheram os critérios do TEM, mas pediram o TI no caso de lhes não ser concedido o TEM.
(38)
Resumidamente, e apenas a título de referência, os critérios do TI são indicados a seguir:
1.
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), os exportadores podem repatriar livremente o capital e os lucros;
2.
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
3.
A maioria do capital pertence a particulares. Os funcionários do Estado que desempenhem funções no Conselho de Administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou terá de ser demonstrado que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
4.
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
5.
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(39)
Com base na informação disponível, foi estabelecido que estes dois produtores-exportadores da RPC, não incluídos na amostra, que solicitaram o exame individual cumpriram todos os requisitos para a concessão do TI, nos termos do n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base.
3.2.4. País análogo
(40)
Tal como mencionado nos considerandos 57 a 62 do regulamento do direito provisório, considerou-se que os EUA não eram um país análogo adequado para efeitos do estabelecimento do valor normal para a RPC. Em sua vez, foi escolhido Taiwan como o país análogo adequado para estabelecer o valor normal para a RPC, em conformidade com o n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
(41)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, algumas Partes sugeriram, em vez disso, a utilização da Coreia como país análogo. Alegaram que a Coreia era mais adequada do que Taiwan, porque os produtores-exportadores coreanos também utilizam a recente tecnologia de produção de uma só fase («one-step») e têm uma comparabilidade elevada em matéria de produtos finais com a RPC, o mercado interno coreano é grande e comparável ao da RPC e não se encontrou nenhuma empresa coreana que praticasse o dumping.
(42)
No que respeita à selecção de um país análogo, foram examinados os seguintes critérios: a comparabilidade do volume de produção de produtos finais no país sem economia de mercado e no potencial país análogo, a representatividade das vendas no mercado interno (transacções) a clientes independentes em comparação com as exportações do produto em causa originário do país sem economia de mercado, o nível de concorrência no mercado interno do país análogo, a comparabilidade de acesso às matérias-primas e energia, a disponibilidade dos exportadores do potencial país análogo para colaborarem no inquérito.
(43)
Após a instituição das medidas provisórias, foi efectuada uma nova análise com base no conjunto das informações disponíveis para analisar os critérios pertinentes. Esta análise mostrou que há efectivamente similaridades entre a Coreia e Taiwan em termos de alguns critérios. No entanto, verificou-se que, no fim de contas, Taiwan era o país análogo mais adequado.
(44)
A análise mostrou que a Coreia e Taiwan têm um elevado nível de comparabilidade com os produtores da RPC em termos de volume de produtos finais fabricados, podendo uma grande quantidade de produtos vendidos internamente em ambos os países ser comparada às exportações feitas a partir da RPC. Este critério mostrou um nível ligeiramente mais elevado de comparabilidade em termos de volume para a Coreia, uma vez que o seu volume de produção é superior ao de Taiwan.
(45)
No entanto, a importância deste critério não deve ser sobrestimada relativamente a outros critérios como a representatividade das transacções de vendas no mercado interno em comparação com as exportações, o acesso às matérias-primas e o nível de concorrência no país análogo.
(46)
Constatou-se que a Coreia e Taiwan registaram um elevado número de vendas representativas no mercado interno para as quais não seria calculado um valor normal, em comparação com as exportações da RPC. No entanto, constatou-se que as transacções realizadas pelos exportadores taiwaneses eram globalmente mais representativas do que as dos exportadores coreanos. No caso de a Coreia ser escolhida como país análogo, teria de ser calculado o valor normal para um volume mais elevado e para mais tipos do produto em causa.
(47)
No tocante ao nível de concorrência, uma Parte alegou que um produtor-exportador taiwanês detinha uma posição dominante no seu mercado interno, o que devia igualmente excluir a utilização de Taiwan como país análogo.
(48)
Um número elevado de produtores pode ser uma indicação da existência de concorrência no país. Mas há que examinar também se, no país análogo, os produtores estão sujeitos a uma concorrência que permita lucros suficientes mas não excessivos.
(49)
Constatou-se que há quatro produtores internos na Coreia e que as importações de FAT complementam o mercado interno. No que respeita a Taiwan, há dois produtores, sendo o mercado interno igualmente servido por fontes externas. Não obstante, o inquérito mostrou que, apesar de os custos serem mais baixos na Coreia, o nível dos preços no mercado interno não era inferior ao de Taiwan. Os lucros realizados no mercado coreano foram, em média, de 18 %, tendo os produtores coreanos de FAT alcançado lucros superiores a 20 % do volume de negócios para o produto em causa. Trata-se de um valor muito mais alto do que o registado em Taiwan, onde os lucros se situaram entre 5 % e 9 %.
(50)
Considera-se, por conseguinte, que existe um elevado nível de concorrência em Taiwan e que os lucros não são excessivos.
(51)
No tocante ao acesso às matérias-primas, a Coreia é de longe um dos maiores produtores e exportadores de PTA a nível mundial, após a Tailândia. Esta vantagem competitiva dos produtores coreanos pode explicar, até certo ponto, por que razão o preço das matérias-primas na Coreia era, em média, inferior ao de Taiwan e da RPC. O inquérito mostrou que a maior parte das empresas coreanas verificadas obtinha a sua matéria-prima de empresas coligadas ou podia produzi-la. Contrariamente, em Taiwan nenhuma das empresas objecto de inquérito produzia a sua matéria-prima, obtendo-a principalmente de Partes coligadas e independentes, como é o caso na RPC.
(52)
A informação disponível e o facto de os produtores-exportadores taiwaneses terem produtores de FAT coligados na RPC sugerem que as mesmas fontes de abastecimento da matéria-prima são utilizadas dentro dos grupos, com vista a realizar economias de escala e a obter melhores preços. Por conseguinte, considerou-se que as condições de acesso à matéria-prima na RPC são muito semelhantes às de Taiwan.
(53)
Nessa base, considera-se que a escolha de Taiwan não era irrazoável, sendo a mais adequada neste caso. Por conseguinte, confirma-se Taiwan como o país análogo.
3.2.5. Valor normal
3.2.5.1. Produtor-exportador incluído na amostra e ao qual foi atribuído o TEM
(54)
Na ausência de observações sobre os valores normais estabelecidos para a empresa à qual foi concedido o TEM, confirmam-se os considerandos 64 e 65 do regulamento do direito provisório.
3.2.5.2. Produtores-exportadores aos quais não foi atribuído o TEM
(55)
Tal como mencionado no considerando 15, um exportador de Taiwan demonstrou que o seu preço de compra da matéria-prima principal utilizada na produção de FAT havia variado no PI, pelo que tal devia ser tido em conta ao estabelecer o valor normal. Considerou-se que esta reivindicação era fundada, tendo os valores normais estabelecidos para Taiwan, o país análogo neste caso, sido revistos em conformidade.
3.2.6. Preço de exportação
(56)
Tal como explanado no considerando 68 do regulamento do direito provisório, todas as vendas do produto em causa efectuadas pelos produtores-exportadores incluídos na amostra no mercado da União foram feitas directamente a clientes independentes na União. Por conseguinte, e em conformidade com o disposto no n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar. As vendas de exportação das empresas individualmente examinadas foram também efectuadas directamente a clientes independentes, pelo que o método descrito no considerando 68 do regulamento do direito provisório foi igualmente utilizado para essas empresas a fim de estabelecer o seu preço de exportação.
(57)
Na ausência de quaisquer observações sobre o preço de exportação, confirma-se o considerando 68 do regulamento do direito provisório.
3.2.7. Comparação
(58)
Os valores normais revistos estabelecidos para o país análogo foram comparados com o preço de exportação dos produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito. Como indicado no considerando 63, tal levou a margens de dumping definitivas reduzidas para os três produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra.
(59)
Refira-se que o ajustamento no que respeita à tributação indirecta mencionado no considerando 69 do regulamento do direito provisório é de 5 % e representa a diferença entre o imposto sobre o valor acrescentado (IVA) a pagar sobre as vendas no mercado interno e o IVA a pagar sobre as transacções de exportação, tendo em devida conta a taxa de reembolso do IVA nas vendas de exportação. Os produtores-exportadores colaborantes contestaram a maneira como o ajustamento foi calculado e alegaram que o regime de IVA aplicável a operações de transformação e venda específicas deveria ser tido em conta ao avaliar o montante do IVA não reembolsado.
(60)
No tocante a esta alegação, cabe assinalar que o ajustamento se baseou no disposto na alínea b) do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, que prevê um ajustamento ao valor normal para encargos de importação ou impostos indirectos - uma categoria que inclui o IVA. À luz do que precede, a alegação foi rejeitada.
(61)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a comparação susceptíveis de alterar as conclusões provisórias, confirma-se o considerando 69 do regulamento do direito provisório.
3.2.8. Margens de dumping
(62)
Os valores normais médios revistos estabelecidos para Taiwan, o país análogo, e a comparação com o preço de exportação dos produtores-exportadores chineses conduziram a margens de dumping definitivas inferiores.
(63)
Estas margens de dumping definitivas para os produtores-exportadores chineses são as seguintes:
-
5,1 % para Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % para Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % para Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % para as empresas que colaboraram não incluídas na amostra.
(64)
Para as empresas que solicitaram o exame individual, as margens de dumping definitivas são as seguintes:
-
9,8 % para Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % para Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. República da Coreia
3.3.1. Valor normal
(65)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o valor normal, confirmam-se as conclusões explanadas nos considerandos 75 a 76 do regulamento do direito provisório.
3.3.2. Preço de exportação
(66)
Na ausência de quaisquer observações sobre o preço de exportação, confirmam-se os considerandos 77 a 78 do regulamento do direito provisório.
3.3.3. Comparação
(67)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a comparação susceptíveis de alterar as conclusões provisórias, confirmam-se os considerandos 79 a 81 do regulamento do direito provisório.
3.3.4. Margens de dumping
(68)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre as margens de dumping susceptíveis de alterar as conclusões provisórias no que respeita à Coreia, confirmam-se os considerandos 82 a 85 do regulamento do direito provisório.
4. PREJUÍZO
4.1. Produção da União
(69)
Na ausência de quaisquer observações sobre a produção da União, confirmam-se os considerandos 94 a 96 do regulamento do direito provisório.
4.2. Definição da indústria da União
(70)
Na ausência de quaisquer observações sobre a definição de indústria da União, confirma-se o considerando 97 do regulamento do direito provisório.
4.3. Consumo da União
(71)
Recorde-se que o consumo da União foi determinado com base no total das importações, segundo dados do Eurostat, e no total de vendas no mercado da União da indústria da União, incluindo uma estimativa das vendas dos produtores silenciosos baseada nos dados facultados na denúncia.
Quadro 1
Consumo da União
2005
2006
2007
2008
PI
Toneladas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Índice 2005 = 100
100
106
120
109
93
Fonte: Eurostat, dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
(72)
Globalmente, o consumo da União baixou 7 % durante o período considerado. O consumo aumentou 20 % entre 2005 e 2007, tendo depois sofrido uma redução de 27 % entre 2007 e o PI. A quebra verificada no consumo em 2008 e no PI foi o resultado de uma menor procura, especialmente na segunda metade de 2008, devido à crise económica.
(73)
Na ausência de quaisquer observações sobre o consumo da União, confirmam-se os considerandos 98 a 100 do regulamento do direito provisório.
4.4. Importações na União Europeia provenientes da RPC, da República da Coreia e de Taiwan
4.4.1. Avaliação cumulativa dos efeitos das importações
(74)
Recorde-se que as importações provenientes da Coreia e de Taiwan não foram acumuladas com as importações objecto de dumping da RPC, porque tanto as importações coreanas como as taiwanesas não foram feitas a preços de dumping no PI, tal como mencionado nos considerandos 102 e 103 do regulamento do direito provisório.
(75)
Note-se que, para determinar se as importações dos países em causa devem ser avaliadas cumulativamente no inquérito actual, as importações de cada país foram examinadas individualmente à luz das condições previstas no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. Uma vez que a margem de dumping no que respeita às importações provenientes da Coreia e de Taiwan era inferior à de minimis, concluiu-se que as importações da Coreia e de Taiwan não devem ser acumuladas com as importações objecto de dumping provenientes da RPC. No seguimento desta conclusão, estas importações foram analisadas separadamente nos considerandos 147 a 152 do regulamento do direito provisório, em conformidade com o n.o 7 do artigo 3.o do regulamento de base.
4.4.2. Importações objecto de dumping provenientes da RPC
(76)
Recorde-se que se constatou provisoriamente que um produtor-exportador da RPC não praticava dumping dos seus produtos no mercado da União. Em consequência, essas exportações foram excluídas da análise da evolução das importações objecto de dumping da RPC no mercado da União. No seguimento dos exames individuais realizados após a instituição das medidas provisórias, constatou-se que as exportações efectuadas por um outro produtor-exportador da RPC não eram objecto de dumping, tal como referido no considerando 64. Por conseguinte, estas exportações também foram excluídas da análise da evolução das importações objecto de dumping da RPC no mercado da União e do impacto na indústria da União. Os dados relativos às importações objecto de dumping provenientes da RPC foram revistos em conformidade.
Quadro 2
Importações objecto de dumping provenientes da RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Importações (toneladas)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Índice
100
274
718
898
883
Parte de mercado
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Preço médio em EUR/tonelada
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Índice
100
61
55
57
55
Fonte: Eurostat, dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
(77)
No seguimento da revisão dos dados referentes às importações objecto de dumping provenientes da RPC, constatou-se que o seu volume aumentou drasticamente mais de oito vezes no período considerado, tendo, ao mesmo tempo, os preços médios de importação diminuído nitidamente em 45 %.
4.4.3. Subcotação dos preços
(78)
Na ausência de quaisquer observações sobre a subcotação dos preços, confirma-se a metodologia descrita nos considerandos 110 e 111 do regulamento do direito provisório para determinar a subcotação dos preços. No entanto, na sequência dos exames individuais concedidos após a instituição das medidas provisórias, tal como referido no considerando 31, foi reavaliada a comparação de preços dos tipos do produto similares. Esta reavaliação confirmou que as importações objecto de dumping provenientes da RPC subcotaram em 24,1 % os preços da indústria da União durante o PI.
4.5. Situação económica da indústria da União
(79)
Uma vez que se constatou que as importações provenientes da Coreia, de Taiwan e de duas empresas chinesas não eram objecto de dumping, as mesmas não devem ser acumuladas com as importações objecto de dumping provenientes da RPC. Essas importações foram, por conseguinte, excluídas da análise do impacto das importações objecto de dumping na indústria da União e avaliadas separadamente.
(80)
Tal como mencionado no considerando 113 do regulamento do direito provisório, a análise do impacto das importações objecto de dumping na indústria da União incluiu uma avaliação de todos os indicadores económicos, com vista a uma avaliação do estado da indústria da União entre 2005 e o final do PI.
(81)
Recorde-se que a imagem do prejuízo era clara na fase provisória, com a maioria dos indicadores de prejuízo a mostrarem uma tendência decrescente no período considerado: volume de produção (- 36 %), volume de vendas (- 29 %), preços de venda (- 9 %) e parte de mercado (- 23 %). Além disso, os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, como a rendibilidade (- 16,3 pontos percentuais) e cash flow (- 141 %) também se deterioram drasticamente, enquanto os investimentos diminuíram significativamente (- 89 %).
(82)
Na ausência de quaisquer observações sobre a produção, capacidade de produção e utilização de capacidade, volume de vendas e parte de mercado, preços, existências, emprego, salários e produtividade, e os indicadores de desempenho financeiro da indústria da União, confirmam-se as conclusões provisórias apresentadas nos considerandos 114 a 126 do regulamento do direito provisório.
(83)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a situação económica da indústria da União, confirma-se a conclusão de que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, tal como indicado nos considerandos 127 a 130 do regulamento do direito provisório.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
5.1. Observação preliminar
(84)
Em conformidade com os n.os 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, procurou-se determinar se as importações objecto de dumping do produto em causa, originárias da RPC, teriam causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram também analisados outros factores conhecidos que pudessem estar a causar um prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
5.2. Efeito das importações objecto de dumping
(85)
As importações objecto de dumping provenientes da RPC aumentaram drasticamente durante o período considerado. Na sequência da revisão dos dados relativos às importações objecto de dumping originárias da RPC, tal como descrito no considerando 76, o volume das importações objecto de dumping provenientes da RPC aumentou mais de oito vezes entre 2005 e o PI, aumentando a sua parte de mercado em cerca de 16 pontos percentuais. Durante o mesmo período o consumo da União diminuiu 7 %.
(86)
Durante o período considerado, a indústria da União confrontou-se com uma significativa baixa de 29 % no seu volume de vendas e, consequentemente, perdeu uma parte de mercado, passando de 51,1 % para 39,2 %, o que corresponde a quase 12 pontos percentuais. Entre 2008 e o PI, a parte de mercado da indústria da União caiu dois pontos percentuais, enquanto as importações objecto de dumping cresceram, não obstante a redução da procura observada no mercado da União.
(87)
Na sequência da revisão dos dados, tal como descrito no considerando 76, durante o período considerado, os preços das importações objecto de dumping baixaram 45 %, provocando uma subcotação considerável dos preços praticados pela indústria da União no mercado da União. Consequentemente, a indústria da União foi impedida de aumentar os seus preços a fim de cobrir o aumento dos preços das matérias-primas. A rendibilidade das vendas da indústria da União no mercado da União diminuiu, assim, tal como explanado no considerando 81 do regulamento do direito provisório, de um lucro de 3 %, em 2005, para uma perda de 13,3 %, no PI.
(88)
O inquérito revelou ainda que os volumes crescentes de importações objecto de dumping de baixo preço provenientes da RPC tiveram um impacto negativo no mercado, em termos globais, causando uma depressão nos preços. A pressão contínua exercida no mercado da União não permitiu à indústria da União adaptar os seus preços de venda aos custos crescentes das matérias-primas, nomeadamente em 2008, quando os preços das matérias-primas atingiram o seu pico. Tal explica a perda na parte de mercado e na rendibilidade da indústria da União.
(89)
Tendo em conta o que precede, e na ausência de quaisquer observações sobre o impacto das importações objecto de dumping, pode confirmar-se que o forte aumento das importações objecto de dumping de baixo preço provenientes da RPC teve um impacto negativo considerável na situação económica da indústria da União.
5.3. Efeito de outros factores
5.3.1. Importações não objecto de dumping
(90)
No que respeita ao efeito das importações não objecto de dumping provenientes da RPC, convém recordar que se apurou que dois produtores-exportadores chineses não praticavam dumping de FAT no mercado da União. Embora não seja possível excluir que essas importações possam ter contribuído em certa medida para o prejuízo da indústria da União, considera-se que, tendo em conta o volume e, em especial, os preços que, em média, eram superiores aos preços das importações objecto de dumping, o impacto dessas importações não objecto de dumping não é de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.3.2. Outros factores
(91)
Convém recordar que, na análise de causalidade, foram igualmente examinados outros factores, nomeadamente a evolução da procura no mercado da União, a evolução dos preços das matérias-primas, a produção cativa da indústria da União, o desempenho da indústria da União em matéria de exportações, as importações provenientes de outros países, incluindo as importações provenientes da Coreia e de Taiwan, e o desempenho de outros produtores da União.
(92)
Uma Parte alegou que a análise de causalidade não conseguiu provar que o prejuízo causado por factores que não as importações objecto de dumping não fora imputado às importações chinesas. Argumentou, nomeadamente, que factores como a evolução da procura e o aumento de preços das matérias-primas haviam contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União e não tinham sido tidos em conta na análise do nexo de causalidade.
(93)
No que respeita à evolução da procura, recorde-se que, no contexto de um consumo em declínio, as importações provenientes da RPC ainda conseguiram aumentar a sua parte de mercado. No tocante ao aumento dos preços das matérias-primas, reconhece-se que os preços aumentaram na primeira metade do PI, tal como mencionado no considerando 139 do regulamento do direito provisório. Os preços diminuíram, porém, na segunda metade do PI. Estas flutuações nos preços das matérias-primas afectaram todos os operadores económicos. Além disso, na ausência da pressão de preços exercida pelas importações objecto de dumping de baixo preço provenientes da RPC, seria de esperar que a indústria da União estivesse em condições de adaptar os seus preços de venda, em conformidade com a evolução dos preços das matérias-primas. Por conseguinte, confirmam-se os considerandos 138 a 140 do regulamento do direito provisório, sendo esta alegação, consequentemente, rejeitada.
(94)
Na ausência de quaisquer observações sobre a produção cativa ou o desempenho da indústria da União em termos de exportações, confirmam-se os considerandos 141 a 143 do regulamento do direito provisório.
(95)
Algumas Partes alegaram ainda que os produtores da União não teriam podido aumentar os seus preços para reflectir as alterações nos custos da matéria-prima, tendo em conta as importações de baixo preço provenientes da Coreia e de Taiwan.
(96)
A este respeito, note-se, em primeiro lugar, que os preços das importações provenientes da Coreia e de Taiwan se mantiveram acima dos preços médios de importação da RPC ao longo do período considerado. Em segundo lugar, os volumes de importação diminuíram substancialmente entre 2007 e o final do PI. Considera-se, por conseguinte, que o volume e os preços destas importações não puderam ser a causa principal do prejuízo importante causado à indústria da União, pelo que não podem quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes da RPC. A alegação foi, portanto, rejeitada.
(97)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre as importações provenientes de países terceiros, incluindo a Coreia e Taiwan, confirmam-se os considerandos 144 a 152 do regulamento do direito provisório.
(98)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o interesse da Comunidade, confirmam-se os considerandos 153 a 154 do regulamento do direito provisório.
(99)
Na sequência da divulgação provisória, uma Parte alegou que a rendibilidade inferior da indústria da União devia ser imputada à elevada proporção que o chamado processo de produção em duas fases representava na capacidade de produção da indústria da União e aos alegados atrasos da indústria da União na implementação do chamado processo moderno de produção de uma só fase.
(100)
Note-se a gama de tipos de produtos produzidos e vendidos pelos produtores-exportadores da RPC se sobrepõe em grande medida à da indústria da União. A indústria da União utiliza o chamado processo de produção em duas fases, uma vez que permite produzir tipos do produto específicos normalmente vendidos a preços mais elevados no mercado. Tal como explanado nos considerandos 85 a 89, a presença de importações de FAT objecto de dumping de baixo preço provenientes da RPC afectou o mercado da União no seu conjunto, exercendo, nomeadamente, uma pressão sobre os preços no sentido da baixa.
(101)
Considera-se, por conseguinte, que a existência de dois processos de produção diferentes não pode, por si só, ter tido um impacto importante nas margens de lucro, em especial tendo em conta a pressão de preços exercida pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC. Além disso, não foi apresentado nenhum elemento de prova fundamentado em apoio da alegação de que a indústria da União teria sofrido um prejuízo importante devido à falta de uma tecnologia mais recente. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(102)
À luz do que precede e na ausência de quaisquer outras observações, conclui-se que as importações objecto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base, pelo que se confirmam os considerandos 155 a 158 do regulamento do direito provisório.
6. INTERESSE DA UNIÃO
6.1. Observação preliminar
(103)
A análise do interesse da União foi adaptada para ter em conta as revisões das margens de dumping efectuadas na sequência das observações sobre a divulgação provisória e dos exames individuais realizados após a instituição das medidas provisórias. Assim, atendendo ao elevado nível de colaboração, a maior parte das importações provenientes da RPC seria sujeita a um nível do direito de aproximadamente 5 %, tal como referido no considerando 63.
6.2. Indústria da União
(104)
Convém recordar que a indústria da União é composta por quatro produtores localizados em diferentes Estados-Membros, que empregam directamente mais de 1 300 pessoas em actividades relacionadas com os FAT. Todos os indicadores de prejuízo, nomeadamente os relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, mostraram uma tendência negativa no período considerado. O emprego também diminuiu significativamente (23 %), o que corresponde a uma diminuição de aproximadamente 400 equivalentes a tempo inteiro no período considerado.
(105)
No seguimento da instituição das medidas provisórias, a indústria da União sustentou que as fábricas que haviam cessado a sua produção devido às importações objecto de dumping tinham reaberto recentemente. Isso mostra que as medidas provisórias já tiveram um impacto positivo na indústria da União.
(106)
Espera-se que a instituição dos direitos anti-dumping definitivos sobre as importações originárias da RPC tenham um novo impacto positivo na situação económica da indústria da União, permitindo-lhe recuperar pelo menos parte da sua parte de mercado perdida.
(107)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o interesse da indústria da União, confirmam-se os considerandos 160 a 163 do regulamento do direito provisório.
6.3. Importadores
(108)
Algumas Partes alegaram que a análise do impacto das medidas nos importadores não abordou a dificuldade de mudar rapidamente de fornecedores de FAT. A este respeito, reconhece-se que a mudança das fontes de abastecimento pode requerer algum tempo, em função da aplicação final. No entanto, haverá outras fontes disponíveis, incluindo as importações provenientes da Coreia e de Taiwan, bem como as importações provenientes dos dois produtores-exportadores chineses mencionados nos considerandos 63 e 64, que não serão sujeitas a direitos anti-dumping. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada, sendo confirmada a conclusão provisória de que as medidas não teriam um impacto negativo significativo nos importadores.
(109)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmados os considerandos 164 e 165 do regulamento do direito provisório.
6.4. Utilizadores
(110)
Os utilizadores de FAT manifestaram um grande interesse por este caso. Dos 68 utilizadores contactados, 33 colaboraram no inquérito. O inquérito mostrou que 24 dos 33 utilizadores colaborantes tinham comprado FAT na RPC. Dessas importações, 12 % provieram de empresas em relação às quais se apurou que não praticavam dumping.
(111)
Na fase provisória, a análise do impacto das medidas nos utilizadores foi efectuada mediante o agrupamento dos utilizadores em quatro sectores industriais separados (pneus, sector automóvel, cordas e aplicações industriais). Antes da instituição das medidas provisórias, foram verificados quatro utilizadores (dois no sector dos pneus, um no sector automóvel e um no sector das aplicações industriais). Na sequência da instituição das medidas provisórias, investigou-se ainda até que ponto cada sector seria afectado pelas medidas. Para tal, foram efectuadas visitas de verificação adicionais às instalações de sete utilizadores, tal como referido no considerando 5. Do total de 11 utilizadores verificados, cinco eram pequenas e médias empresas (PME). Com base nos dados verificados, foi revisto o impacto estimado das medidas nas margens de lucro dos utilizadores, tendo também em conta o nível revisto dos direitos e o facto de se ter apurado que um produtor-exportador chinês adicional não praticava dumping.
(112)
No que respeita aos utilizadores no sector dos pneus, foram recebidas no total quatro respostas ao questionário de fabricantes de pneus. Destes, dois foram verificados antes da instituição das medidas provisórias e um após a instituição das mesmas. De acordo com os dados disponíveis para este sector, a parte de FAT nos custos de produção de um pneu é relativamente limitada (inferior a 1 %, em média). Constatou-se que apenas um dos utilizadores colaborantes importava o produto em causa da RPC. No entanto, todas estas importações provinham de uma empresa da RPC em relação à qual se apurou que não praticava dumping. Conclui-se, por conseguinte, que, com base nos dados disponíveis, o sector dos pneus não será afectado pelas medidas propostas.
(113)
No que respeita aos utilizadores no sector automóvel (que produzem, sobretudo, cintos de segurança e almofadas de ar), que representam 5 % das importações totais de FAT provenientes da RPC no PI, foram recebidas no total seis respostas ao questionário. Foram verificadas duas empresas, uma antes e outra após a instituição das medidas provisórias. Após as visitas de verificação, a percentagem de FAT chineses utilizados pelo sector automóvel foi revista para 15 %. As visitas de verificação também mostraram que, em geral, as actividades que utilizam FAT representavam mais de 30 % do total do volume de negócios das empresas colaborantes, em vez dos 4 % estabelecidos na fase provisória. Confirma-se que o lucro médio alcançado neste sector em produtos que utilizam FAT é de aproximadamente 3 %. Com baseado no que precede, conclui-se que, se as medidas forem instituídas, o sector automóvel não será provavelmente afectado seriamente no seu conjunto, uma vez que ainda seria rentável e, além disso, a RPC não é a sua principal fonte de abastecimento.
(114)
Em relação aos utilizadores no sector das cordas, foram recebidas no total três respostas ao questionário, tendo uma empresa sido verificada após a instituição das medidas provisórias. Todas as empresas colaborantes neste sector são PME, representando menos de 1 % do total das importações provenientes da RPC no PI. Confirma-se que a percentagem dos FAT no total das suas actividades é de cerca de 18 %. A margem de lucro média alcançada no sector que utiliza FAT foi provisoriamente determinada em cerca de 8 %. No entanto, na sequência da visita de verificação e da subsequente correcção dos dados apresentados nas respostas ao questionário, a margem de lucro alcançada neste sector foi revista para - 0,4 %. O inquérito mostrou que, no PI, a maior parte das importações (71 %) proveio da RPC, sendo 22 % originárias da Coreia. No entanto, tendo em conta o nível revisto do direito, o impacto nas empresas deste sector, se continuassem a abastecer-se em FAT provenientes da RPC, deveria ser limitado. Além disso, existem algumas fontes de abastecimento alternativas.
(115)
Finalmente, no que toca aos utilizadores no sector das aplicações industriais, foram recebidas no total 20 respostas ao questionário de utilizadores que representam 21 % do total das importações provenientes da RPC. Foram verificadas cinco empresas, uma antes da instituição das medidas provisórias e quatro após a instituição das mesmas. Com base na informação disponível para este sector após as visitas de verificação, a parte das actividades relacionadas com os FAT foi revista para 54 % do total das actividades. O inquérito mostrou que estes utilizadores compravam principalmente FAT da RPC (42 %) e da Coreia (24 %), enquanto 29 % provinham de fornecedores da União e de países terceiros. Os dados recolhidos durante as visitas de verificação realizadas após a instituição das medidas provisórias conduziram a um ajustamento da margem de lucro média alcançada neste sector, que é estabelecida em 17 %. No entanto, os dados recolhidos mostram que a margem de lucro média identificada para o sector no seu conjunto não é representativa da situação das PME, que, em média, tiveram uma margem de lucro negativa de - 1,9 % no PI. No pior dos cenários, ou seja, se estas PME comprassem a produtores-exportadores chineses sujeitos às medidas e não mudassem a sua fonte de abastecimento, a sua rendibilidade diminuiria de - 1,9 % para - 3,3 % com a instituição das medidas definitivas. Tal dever-se-ia ao facto de se abastecerem em FAT provenientes da RPC em maior proporção do que as grandes empresas, que permaneceriam altamente rentáveis. Espera-se, porém, que estas PME possam transferir pelo menos parte das suas compras para fornecedores não sujeitos às medidas.
(116)
Alguns utilizadores argumentaram que o impacto negativo das medidas anti-dumping na sua rendibilidade tinha sido subestimado na análise provisória relativa ao interesse da União. Alegaram ainda que teriam dificuldades em repercutir o aumento de custos nos seus clientes e questionaram a possibilidade de encontrar fontes alternativas de abastecimento. Algumas Partes questionaram igualmente a capacidade de os produtores da União fornecerem os produtos requeridos. Por fim, foi abordado o efeito negativo das medidas sobre a indústria a jusante e, consequentemente, sobre o emprego na União.
(117)
No que respeita ao argumento relativo à rendibilidade, a análise baseada nos dados revistos, na sequência de visitas de verificação após a instituição das medidas provisórias, mostrou efectivamente que parte dos sectores das cordas e das aplicações industriais seria afectada negativamente pelas medidas, se esses utilizadores que compram a produtores-exportadores chineses sujeitos às medidas continuassem a fazê-lo e não mudassem a sua fonte de abastecimento. No entanto, esse impacto seria provavelmente limitado, dado o nível reduzido do direito e a existência de fontes alternativas de abastecimento.
(118)
No que respeita à alegação de que não seria possível aos utilizadores repercutir o aumento de custos nos seus clientes, o inquérito mostrou que em alguns sectores pode de facto ser difícil aumentar os preços. Convém recordar, no entanto, que, tendo em conta o elevado nível de colaboração dos produtores-exportadores chineses, a maior parte das importações provenientes da RPC seria sujeita a um direito de cerca de 5 %, tal como indicado no considerando 103. Por conseguinte, espera-se que os utilizadores possam repercutir pelo menos parte do aumento dos custos nos seus clientes, e, em qualquer caso, mesmo sem um aumento de preços, estima-se que o impacto na sua rendibilidade seja bastante limitado.
(119)
No tocante ao argumento de que a indústria da União não poderia fornecer os produtos requeridos caso fossem instituídas medidas anti-dumping, o inquérito mostrou que ocorreram ocasionalmente algumas irregularidades em abastecimentos anteriormente fornecidos por produtores da União a certos utilizadores. O inquérito, porém, não assinalou quaisquer elementos de prova em como as irregularidades teriam um carácter contínuo. No que respeita à dificuldade em mudar as fontes de abastecimento, as visitas de verificação mostraram efectivamente que antes de poder ser utilizado na produção em grande escala, um novo FAT deve ser sujeito a uma série de testes para verificar, por um lado, a compatibilidade da nova matéria-prima com as máquinas e, por outro, as normas de qualidade requeridas dos produtos finais. A duração do processo de testes varia em função da aplicação do produto final. Reconhece-se, por conseguinte, que uma mudança de fornecedor poderia ser um processo longo e oneroso para certos utilizadores, embora em medida diferente consoante os produtos fabricados. As visitas de verificação mostraram, no entanto, que algumas empresas procuravam pôr em prática uma estratégia de expansão dos seus fornecedores, a fim de evitar depender apenas de uma fonte.
(120)
Algumas Partes destacaram igualmente a situação das PME, alegando que as PME têm dificuldades de abastecimento das suas matérias-primas, porque não atingem as quantidades mínimas de encomenda exigidas pelos produtores. A este respeito, note-se que as dificuldades quanto às quantidades mínimas de encomenda parecem ser um modelo de negócios existente, independentemente da instituição de medidas ou não. Por conseguinte, considera-se que a instituição de direitos não afectaria, por si só, os modelos de negócios já estabelecidos entre os operadores económicos. Por conseguinte, estas alegações não foram consideradas justificadas.
(121)
Por fim, algumas Partes interessadas alegaram que a indústria da União não representava uma fonte fiável, devido ao carácter incompleto da sua gama de produtos, à baixa qualidade e aos preços mais elevados dos produtos. A este respeito, note-se que, embora os produtores da União não tivessem sido capazes de fornecer a gama completa de produtos requeridos, existem fontes alternativas de abastecimento que deveriam permitir completar as gamas de produtos. Além disso, o nível relativamente baixo do direito não deveria impedir os utilizadores de completarem a sua gama de produtos continuando a recorrer às importações provenientes da RPC. Por outro lado, a recente reabertura de fábricas (acima referida) deveria contribuir para resolver este problema, na medida em que permitiria afectar uma maior capacidade ao fabrico de uma gama mais ampla de produtos. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(122)
No que respeita ao argumento quanto ao efeito das medidas sobre a indústria a jusante e, consequentemente, sobre o emprego na União, considera-se que, tendo em conta o que precede, o impacto deverá ser negligenciável.
6.5. Conclusão sobre o interesse da União
(123)
Com base no que precede, concluiu-se que não existem razões imperiosas contra a instituição de direitos anti-dumping definitivos sobre as importações de FAT originários da RPC.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(124)
Na ausência de quaisquer observações fundamentadas susceptíveis de alterar a conclusão relativa ao nível de eliminação do prejuízo, confirmam-se os considerandos 179 a 183 do regulamento do direito provisório.
7.2. Medidas definitivas
(125)
À luz do que foi exposto, considera-se que, em conformidade com o n.o 4 do artigo 9.o do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações de FAT originários da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Todas as taxas do direito deveriam, assim, ser fixadas ao nível das margens de dumping constatadas.
(126)
Uma vez que as margens de dumping determinadas para a Coreia e Taiwan eram inferiores do nível de minimis, não deve ser instituído nenhum direito anti-dumping definitivo sobre as importações originárias da Coreia e de Taiwan.
(127)
São propostos os seguintes direitos anti-dumping:
Empresa
Margem de eliminação do prejuízo
Margem de dumping
Taxa do direito anti-dumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
N/A
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Empresas que colaboraram não incluídas na amostra
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
N/A
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Todas as outras empresas na RPC
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
As taxas do direito individual anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da República Popular da China e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(129)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual de uma empresa (na sequência, por exemplo, de uma alteração da firma ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (3) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente qualquer alteração das actividades da empresa relacionadas com produção, vendas no mercado interno e vendas de exportação, associadas, por exemplo, a essa alteração da firma ou à alteração das entidades de produção e de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(130)
Todas as Partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de direitos anti-dumping definitivos. Na sequência desta divulgação, foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações. As observações apresentadas pelas Partes foram devidamente tomadas em consideração, tendo as conclusões sido alteradas sempre que tal se afigurou necessário.
(131)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos exportadores e as empresas que colaboraram no inquérito mas não foram incluídas na amostra, enumeradas no anexo do presente regulamento, deve prever-se a aplicação do direito médio ponderado, a que estas últimas se encontram sujeitas, a quaisquer novos exportadores que, de outro modo, teriam direito a beneficiar de um reexame em conformidade com o n.o 4 do artigo 11.o do regulamento de base, uma vez que o n.o 4 do artigo 11.o não se aplica quando se recorre à amostragem.
7.3. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(132)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping apuradas e a gravidade do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório, instituído pelo regulamento do direito provisório, sejam cobrados, a título definitivo, até ao montante dos direitos definitivos instituídos. Sempre que os direitos definitivos forem inferiores aos direitos provisórios, os montantes provisoriamente garantidos superiores à taxa definitiva dos direitos anti-dumping devem ser liberados. Se os direitos definitivos forem superiores aos direitos provisórios, apenas são cobrados definitivamente os montantes garantidos a nível dos direitos provisórios,
8. ENCERRAMENTO DO PROCESSO
(133)
Tendo em conta as conclusões sobre as importações originárias da Coreia e de Taiwan, deve ser encerrado o processo no que respeita a estes dois países,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres (excepto linhas para costurar), não acondicionados para venda a retalho, incluindo os monofilamentos com menos de 67 decitex, actualmente classificados no código NC 5402 20 00 e originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Empresas constantes do anexo
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Todas as outras empresas
9,8
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
É encerrado o processo anti-dumping relativo às importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres, originários da República da Coreia e de Taiwan.
Artigo 3.o
São cobrados definitivamente à taxa do direito definitivo instituído nos termos do artigo 1.o os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 478/2010 sobre as importações de fios de alta tenacidade, de poliésteres (excepto linhas para costurar), não acondicionados para venda a retalho, incluindo os monofilamentos com menos de 67 decitex, actualmente classificados no código NC 5402 20 00 e originários da República Popular da China. São liberados os montantes garantidos que excedam a taxa do direito anti-dumping definitivo.
Artigo 4.o
Sempre que um novo produtor-exportador da República Popular da China apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
-
não exportou para a União o produto descrito no n.o 1 do artigo 1.o, durante o período de inquérito (1 de Julho de 2008 a 30 de Junho de 2009),
-
não está coligado com nenhum dos exportadores ou produtores da República Popular da China sujeitos às medidas anti-dumping instituídas pelo presente regulamento,
-
exportou efectivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito em que se basearam as medidas ou assumiu uma obrigação contratual irrevogável de exportar para a União uma quantidade significativa do produto,
o Conselho, deliberando por maioria simples sob proposta da Comissão, apresentada após consulta ao Comité Consultivo, pode alterar o n.o 2 do artigo 1.o, aditando o novo produtor-exportador às empresas colaborantes não incluídas na amostra e, assim, sujeitas ao direito médio ponderado de 5,3 %.
Artigo 5.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 29 de Novembro de 2010.