ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku
(Text s významem pro EHP)
(2011/226/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy VIII uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Lotyšskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že Lotyšsko může na základě podmínek, které jsou v něm stanoveny, ponechat po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nejsou ani usazeny, ani zapsány do rejstříku, ani nemají pobočku nebo zastoupení v Lotyšsku. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, který je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo jednou, a to nejdéle o tři roky.
(2)
Dne 6. prosince 2010 zažádalo Lotyšsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba chránit socioekonomické podmínky zemědělských činností v důsledku zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Lotyšsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Německem, Nizozemskem, Portugalskem, Rakouskem, Řeckem, Spojeným královstvím, Španělskem a Švédskem (dále jen „EU-15“). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces restituce a privatizace zemědělské půdy zemědělcům. Komise ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období 2008“) zdůraznila význam dokončení výše uvedené zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Na základě údajů, které má Eurostat k dispozici, jsou ceny zemědělské půdy v Lotyšsku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplná konvergence cen prodávané zemědělské půdy se ani neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Přesto jsou rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Lotyšsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen.
(5)
Obdobně jako cenové hladiny zemědělské půdy, také údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na osobu vyjádřeném ve standardech kupní síly mezi Lotyšskem a EU-15 nadále existuje. Znamená to, že současné ceny zemědělské půdy v Lotyšsku jsou pro obyvatele Lotyšska v poměru k jejich kupní síle vysoké.
(6)
Zároveň přetrvává nižší konkurenceschopnost lotyšského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství EU-15 a problém je znásoben obtížnostmi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se uplatňují na komerční úvěrové linky pro nabytí zemědělské půdy (15 % p. a. v roce 2009 podle údajů, které poskytly lotyšské orány).
(7)
Navíc podle údajů, které poskytly lotyšské orgány na základě údajů získaných od lotyšského státního pozemkového útvaru k 1. lednu 2010, zemědělská půda představuje 37,7 % celkového území, přičemž lesní plocha pokrývá 45,8 % území. V roce 2007 vlastnili zemědělci 62 % zemědělské půdy a 26,6 % zemědělské půdy bylo pronajato. Přestože je převážná většina zemědělské půdy v Lotyšsku v soukromém vlastnictví, proces restituce vlastnických práv a pozemková reforma ve venkovských oblastech nejsou stále dokončeny.
(8)
Nejasnost vlastnických práv nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že zemědělské podniky se méně orientují na trh. V této souvislosti z údajů Eurostatu vyplývá, že přestože probíhá postupná arondace půdy a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na zemědělský podnik v Lotyšsku se v období mezi roky 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podíl je stále nižší než v jiných členských státech EU, jako např. v Dánsku, Německu a Švédsku, kde byl v roce 2007 tento průměrný podíl 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.
(9)
Nedávná celosvětová finanční a hospodářská krize měla také negativní vliv na lotyšské hospodářství. Nedostatek poptávky, po kterém následovalo prudké snížení nákupních cen zemědělských produktů v době, kdy ceny surovin se stále držely na vysoké úrovni roku 2008, dále prohloubil již tak znevýhodněné postavení lotyšských zemědělců v porovnání se zemědělci z EU-15.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s lotyšskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Lotyšsku. Proto existuje nebezpečí vážného narušení lotyšského trhu se zemědělskou půdou po skončení přechodného období.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo povolit prodloužení přechodného období o tři roky podle ustanovení kapitoly 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení strukturální reformy zemědělství během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy jádrem evropské prosperity, zvýšený přísun zahraničního kapitálu by znamenal možné výhody také pro zemědělský trh v Lotyšsku. Jak je zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008, zahraniční investice do odvětví zemědělství by rovněž mohly mít výrazný dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolňování omezení zahraničního vlastnictví v přechodném období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Lotyšska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku uvedené v kapitole 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. dubna 2011.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 7 de Abril de 2011
que prorroga o período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos na Letónia
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2011/226/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado de Adesão da República Checa, da Estónia, de Chipre, da Letónia, da Lituânia, da Hungria, de Malta, da Polónia, da Eslovénia e da Eslováquia,
Tendo em conta o Acto de Adesão da República Checa, da Estónia, de Chipre, da Letónia, da Lituânia, da Hungria, de Malta, da Polónia, da Eslovénia e da Eslováquia, nomeadamente o anexo VIII, capítulo 3,
Tendo em conta o pedido apresentado pela Letónia,
Considerando o seguinte:
(1)
O Acto de Adesão de 2003 estabelece que a Letónia pode manter em vigor, nas condições estabelecidas nesse acto, por um período de sete anos a contar da data da adesão, que termina em 30 de Abril de 2011, a proibição de aquisição de prédios rústicos por pessoas singulares e colectivas de outros Estados-Membros que não estejam estabelecidas nem registadas nem possuam uma sucursal ou agência na Letónia. Esta disposição constitui uma derrogação temporária à livre circulação de capital garantida pelos artigos 63.o a 66.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia. O período transitório pode ser prorrogado uma única vez, por um período máximo de três anos.
(2)
Em 6 de Dezembro de 2010, a Letónia pediu a prorrogação por três anos do período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos.
(3)
A principal justificação para o período transitório era a necessidade de proteger as condições socioeconómicas para as actividades agrícolas na sequência da introdução do mercado único e da transição para a política agrícola comum na Letónia. Em especial, pretendia dar resposta às preocupações expressas a respeito do possível impacto, no sector agrícola, decorrente da liberalização da aquisição de prédios rústicos, devido às grandes diferenças iniciais entre os preços dos terrenos e os rendimentos quando comparados com os da Bélgica, Dinamarca, Alemanha, Irlanda, Grécia, Espanha, França, Itália, Luxemburgo, Países Baixos, Áustria, Portugal, Finlândia, Suécia e Reino Unido (a seguir designados UE-15). O período transitório destinava-se também a facilitar o processo de privatização e de restituição dos prédios rústicos aos agricultores, tendo a Comissão, no seu Relatório de 16 de Julho de 2008 sobre a revisão das medidas transitórias para a aquisição de propriedades agrícolas, definidas no Tratado de Adesão de 2003 (a seguir designada «revisão intercalar de 2008»), sublinhado já a importância da conclusão da já citada reforma da política agrícola até ao final do período transitório previsto (1).
(4)
De acordo com dados do Eurostat, o preço dos terrenos agrícolas na Letónia é inferior ao preço dos terrenos agrícolas na UE. Embora a plena convergência de preços dos terrenos não fosse nem esperada nem entendida como uma condição necessária para pôr termo ao período de transição, as diferenças apreciáveis de preços entre a Letónia e a UE-15 são de molde a poder ainda refrear uma evolução harmoniosa para a convergência dos preços.
(5)
Tal como acontece para o nível dos preços dos terrenos agrícolas, os dados do Eurostat mostram que o diferencial entre o PIB per capita da Letónia e da UE-15, em paridade de poder de compra, continua a manter-se. Assim, o preço dos prédios rústicos à venda na Letónia são elevados para os residentes, tendo em conta o seu poder de compra.
(6)
A baixa competitividade do sector agrícola da Letónia, quando comparado com o sector agrícola da UE-15, continua também a manter-se, problema que é agravado pelas dificuldades de acesso a recursos financeiros e pelas elevadas taxas de juro praticadas nas linhas comerciais de crédito para a aquisição de prédios rústicos (15 % ao ano em 2009, de acordo com os dados fornecidos pelas autoridades da Letónia).
(7)
Acresce ainda que, de acordo com os dados fornecidos pelas autoridades da Letónia e baseados nos dados dos respectivos serviços cadastrais, os terrenos agrícolas representavam, em 1 de Janeiro de 2010, 37,7 % do território total do país, com as florestas a cobrirem 45,8 % do mesmo território. Em 2007, 62 % dos prédios agrícolas eram propriedade de agricultores e 26,6 % desses prédios estavam arrendados. Embora os terrenos agrícolas da Letónia se encontrem predominantemente nas mãos de privados, o processo de restituição dos direitos de propriedade e a reforma fundiária das zonas rurais ainda não estão concluídos.
(8)
A indefinição a nível dos direitos de propriedade prejudica inevitavelmente as transacções imobiliárias e a consolidação das propriedades agrícolas. A fragmentação fundiária, por seu lado, contribui ainda mais para a baixa competitividade e conduz a explorações menos orientadas para o mercado. Neste contexto, os dados do Eurostat mostram que, apesar de estar em curso uma consolidação gradual dos terrenos agrícolas e de a superfície média dos terrenos agrícolas por exploração ter aumentado na Letónia de 10 ha para 16 ha entre 2001 e 2007, continua a ser inferior à superfície média noutros Estados-Membros da UE, como a Dinamarca, Alemanha ou Suécia, onde essa superfície média era de 60 ha, 46 ha e 43 ha, respectivamente, em 2007.
(9)
A recente crise financeira e económica mundial teve também um impacto negativo na economia da Letónia. A baixa procura, que foi seguida de uma quebra acentuada do preço dos produtos rústicos, num momento em que os preços das matérias-primas se mantêm nos mesmos níveis elevados de 2008, agravou ainda mais a já desvantajosa posição dos agricultores da Letónia, quando comparados com os agricultores da UE-15.
(10)
Perante este cenário, pode prever-se, como o fazem as autoridades da Letónia, que o levantamento das restrições em 1 de Maio de 2011 exerceria pressão sobre os preços dos prédios rústicos na Letónia. Assim, com o fim do período transitório, a ameaça de fortes perturbações pairaria sobre o mercado fundiário agrícola na Letónia.
(11)
O período transitório referido no anexo VIII, capítulo 3, do Acto de Adesão de 2003 deve, pois, ser prorrogado por três anos.
(12)
A fim de preparar plenamente o mercado para a liberalização, continua a revestir-se de grande importância, mesmo em circunstâncias económicas adversas, favorecer a melhoria de factores tais como os instrumentos de crédito e de seguros para os agricultores, bem como a conclusão da reforma estrutural da agricultura, durante o período de transição, conforme já sublinhado na revisão intercalar de 2008.
(13)
Uma vez que o mercado único e aberto sempre foi central para a prosperidade europeia, um maior influxo de capitais estrangeiros seria também potencialmente benéfico para os mercados agrícolas da Letónia. Conforme sublinhado na revisão intercalar de 2008, o investimento estrangeiro no sector agrícola teria também efeitos significativos a longo prazo na constituição de capital e conhecimentos, no funcionamento dos mercados fundiários e na produtividade da agricultura. A atenuação progressiva das restrições à propriedade estrangeira durante o período de transição contribuiria também para preparar o mercado para a liberalização plena.
(14)
Para garantir a segurança jurídica e evitar um vazio legal no sistema jurídico nacional da Letónia após a expiração do actual período de transição, a presente decisão deverá entrar em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos na Letónia, referido no anexo VIII, capítulo 3, do Acto de Adesão de 2003, é prorrogado até 30 de Abril de 2014.
Artigo 2.o
A presente decisão entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Feito em Bruxelas, em 7 de Abril de 2011.