ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
DECISÃO DO CONSELHO
de 8 de Junho de 2010
dirigida à Grécia com o objectivo de reforçar e aprofundar a supervisão orçamental e que notifica a Grécia no sentido de tomar medidas para a redução do défice considerada necessária a fim de corrigir a situação de défice excessivo
(2010/320/UE)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE), nomeadamente o n.o 9 do artigo 126.o e o artigo 136.o,
Tendo em conta a recomendação da Comissão,
Considerando o seguinte:
(1)
A alínea a) do n.o 1 do artigo 136.o do TFUE prevê a possibilidade de serem adoptadas medidas específicas para os Estados-Membros cuja moeda seja o euro com o objectivo de reforçar a coordenação e a supervisão da respectiva disciplina orçamental.
(2)
O artigo 126.o do TFUE estabelece que os Estados-Membros deverão evitar défices orçamentais excessivos e cria, para o efeito, o procedimento relativo aos défices excessivos. O Pacto de Estabilidade e Crescimento, que na sua vertente correctora põe em prática o procedimento relativo aos défices excessivos, fornece o enquadramento que apoia as políticas governamentais cujo objectivo é um regresso rápido a posições orçamentais sãs tomando em consideração a situação económica.
(3)
Em 27 de Abril de 2009, o Conselho decidiu, em conformidade com o n.o 6 do artigo 104.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia (TCE), que existia um défice excessivo na Grécia, tendo apresentado recomendações para corrigir esse défice até 2010, o mais tardar, em conformidade com o n.o 7 do mesmo artigo do TCE e com o n.o 4 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1467/97 do Conselho, de 7 de Julho de 1997, relativo à aceleração e clarificação da aplicação do procedimento relativo aos défices excessivos (1). O Conselho também fixou à Grécia o prazo de 27 de Outubro de 2009 para que fossem adoptadas acções eficazes. Em 30 de Novembro de 2009, o Conselho estabeleceu, em conformidade com o n.o 8 do artigo 126.o do TFUE, que a Grécia não tinha adoptado acções eficazes; por conseguinte, em 16 de Fevereiro de 2010, o Conselho notificou a Grécia, em conformidade com o n.o 9 do artigo 126.o do TFUE, para que adoptasse medidas para corrigir o défice excessivo até 2012, o mais tardar (a seguir, «Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o»). O Conselho também fixou a data-limite de 15 de Maio de 2010 para que fossem adoptadas acções eficazes.
(4)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 1467/97, caso tenham sido tomadas medidas eficazes em resposta a uma notificação dirigida nos termos do n.o 9 do artigo 126.o do TFUE e, após a adopção dessa notificação, ocorram acontecimentos económicos adversos e imprevistos com um impacto desfavorável significativo nas finanças públicas, o Conselho pode decidir, com base numa recomendação da Comissão, adoptar uma notificação revista ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o do TFUE.
(5)
Em conformidade com as previsões do Outono de 2009 dos serviços da Comissão, com base nas quais foi enviada à Grécia a notificação inicial, previa-se uma contracção do PIB de ¼ % em 2010 e uma recuperação a partir de 2011, altura em que se previa que a economia crescesse 0,7 %. Ao invés, prevê-se actualmente um acentuado declínio do PIB real para 2010, seguido de uma nova contracção em 2011. Prevê-se, para os anos seguintes, uma retoma gradual do crescimento. Esta acentuada deterioração do cenário económico implica uma deterioração correspondente das previsões para as finanças públicas no cenário de políticas inalteradas. A este cenário deve acrescentar-se a revisão no sentido da alta do resultado do défice das administrações públicas para 2009 (de uma previsão de 12,7 % do PIB na altura da Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o, para 13,6 % do PIB, em conformidade com a notificação orçamental apresentada pela Grécia em 1 de Abril de 2010), com o risco de uma nova revisão em alta (entre 0,3 e 0,5 % do PIB) no seguimento da conclusão das investigações que o Eurostat está a levar a efeito junto das autoridades gregas responsáveis pelas estatísticas gregas (2). Por fim, as preocupações registadas nos mercados relativamente às previsões das finanças públicas reflectiram-se num acentuado aumento nos prémios de risco da dívida pública, o que veio agravar as dificuldades em controlar a trajectória do défice das administrações públicas e da dívida pública. Em conformidade com a avaliação preliminar efectuada pela Comissão em Março de 2010, a Grécia estava a aplicar, tal como solicitado, as medidas orçamentais destinadas a garantir a concretização do objectivo de défice previsto para 2010. Contudo, a súbita alteração no cenário económico significa que esses planos deixaram de ser válidos, exigindo uma acção ainda mais drástica durante o corrente ano. Simultaneamente, a profunda contracção na economia que agora pode ser esperada inviabiliza a concretização da trajectória inicial de redução do défice. Pode considerar-se que ocorreram na Grécia acontecimentos económicos adversos com um impacto desfavorável significativo nas finanças públicas que justificam, por conseguinte, uma recomendação revista nos termos dos artigos 136.o e 126.o, n.o 9, do TFUE.
(6)
À luz das considerações supra, decorre que o prazo fixado na Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o para a correcção do défice excessivo na Grécia tem de ser prorrogado por dois anos até 2014.
(7)
A dívida pública bruta no final de 2009 equivalia a 115,1 % do PIB, representando um dos rácios da dívida mais elevados na UE, muito acima do valor de referência de 60 % do PIB estabelecido no Tratado. Além disso, este valor corre o risco de ser novamente revisto em alta (cerca de 5 a 7 pontos percentuais), em resultado da investigação estatística em curso. Para que a trajectória de redução do défice que é considerada necessária e exequível à luz das circunstâncias se torne realidade, o aumento da dívida deve ser travado a partir de 2014. A acrescentar aos défices das administrações públicas persistentemente elevados, as operações extra-orçamento desempenharam um grande papel no aumento da dívida. Tal contribuiu para minar a confiança dos mercados na capacidade de o governo grego honrar o serviço da dívida nos anos futuros. É extremamente urgente que a Grécia tome acções decisivas, numa escala sem precedentes, relativamente ao défice e a outros factores que contribuem para o aumento da dívida, por forma a inverter o aumento do rácio dívida/PIB e permitir um regresso, tão rápido quanto possível, a um financiamento pelo mercado.
(8)
A deterioração muito severa da situação financeira do governo grego conduziu os Estados-Membros da área do euro a decidirem intervir para apoiar a estabilidade na Grécia, tendo em vista a salvaguarda da estabilidade financeira em toda a área do euro, em conjunção com uma assistência multilateral prestada pelo Fundo Monetário Internacional. O apoio fornecido pelos Estados-Membros da área do euro assumirá a forma de um conjunto de empréstimos bilaterais coordenado pela Comissão. Os mutuários decidiram subordinar o seu apoio ao respeito pela Grécia da presente decisão. Nomeadamente, a Grécia deverá pôr em prática as medidas especificadas na presente decisão, em conformidade com o calendário nela fixado,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. A Grécia deve pôr termo à actual situação de défice excessivo tão rapidamente quanto possível e em 2014, o mais tardar.
2. A trajectória de ajustamento com vista à correcção do défice excessivo deve ter como objectivo um défice das administrações públicas que não exceda 18 508 milhões de EUR (8 % do PIB) em 2010, 17 065 milhões de EUR (7,6 % do PIB) em 2011, 14 916 milhões de EUR (6,5 % do PIB) em 2012, 11 399 milhões de EUR (4,9 % do PIB) em 2013 e 6 385 milhões de EUR (2,6 % do PIB) em 2014. Para o efeito, terá de ser alcançado durante o período de 2009 a 2014 um melhoramento do saldo estrutural de pelo menos 10 % do PIB.
3. A trajectória de ajustamento citada no n.o 2 implica que a variação anual do défice das administrações públicas bruto consolidado não exceda 34 058 milhões de EUR em 2010, 17 365 milhões de EUR em 2011, 15 016 milhões de EUR em 2012, 11 599 milhões de EUR em 2013 e 7 885 milhões de EUR em 2014. Com base nas actuais projecções do PIB, a trajectória correspondente para o rácio dívida/PIB seria de 133,2 % em 2010, 145,2 % em 2011, 148,8 % em 2012, 149,6 % em 2013 e 148,4 % em 2014.
Artigo 2.o
1. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas antes do final de Junho de 2010:
a)
Um diploma legal que introduza uma tabela de tributação progressiva para todas as fontes de rendimento e um tratamento unificado horizontalmente para os rendimentos do trabalho e do capital;
b)
Um diploma legal que revogue todas as isenções e disposições de tributação autónoma do sistema tributário, incluindo rendimentos correspondentes a subsídios especiais pagos aos funcionários públicos;
c)
Cancelar as dotações orçamentais afectadas à reserva para imprevistos, com o objectivo de economizar 700 milhões de EUR;
d)
Suprimir a maioria das dotações orçamentais afectadas ao subsídio de solidariedade (com excepção de uma parte dedicada a combater a pobreza), com o objectivo de economizar 400 milhões de EUR;
e)
Reduzir as pensões mais elevadas, com o objectivo de economizar 500 milhões de EUR durante um ano completo (350 milhões de EUR para 2010);
f)
Reduzir os subsídios de Páscoa, de férias e de Natal pagos aos funcionários, com o objectivo de economizar 1 500 milhões de EUR durante um ano completo (1 100 milhões de EUR em 2010);
g)
Suprimir os subsídios de Páscoa, de férias e de Natal pagos aos reformados, embora continuando a proteger aqueles que recebem pensões reduzidas, com o objectivo de economizar 1 900 milhões de EUR durante um ano completo (1 500 milhões de EUR em 2010);
h)
Aumentar a taxa do IVA para gerar, pelo menos, 1 800 milhões de EUR durante um ano completo (800 milhões de EUR em 2010);
i)
Aumentar os impostos especiais de consumo sobre os combustíveis, o tabaco e o álcool, para gerar, pelo menos, 1 050 milhões de EUR durante um ano completo (450 milhões de EUR em 2010);
j)
Um diploma legal que ponha em prática a Directiva Serviços (3);
k)
Um diploma legal que reforme e simplifique a administração pública a nível local, com o objectivo de reduzir os custos de funcionamento;
l)
Criar uma «task force» incumbida de melhorar a taxa de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
m)
Um diploma legal que simplifique a criação de novas empresas;
n)
Reduzir o investimento público em cerca de 500 milhões de EUR em relação aos planos actuais;
o)
Canalizar as dotações orçamentais destinadas ao co-financiamento a título dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão para uma conta central especial que não pode ser utilizada para qualquer outro objectivo;
p)
Criar um fundo independente de estabilidade financeira para lidar com eventuais défices de capital e para preservar a solidez do sector financeiro, fornecendo capital próprio aos bancos, se necessário;
q)
Supervisão reforçada dos bancos, com mais recursos humanos, relatórios mais frequentes e testes de esforços trimestrais.
2. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Setembro de 2010:
a)
Incluir no projecto de orçamento para 2011 medidas de consolidação orçamental que se elevem a, pelo menos, 3 % do PIB (4,1 % do PIB se forem tomadas em consideração transferências decorrentes de medidas executadas em 2010). O orçamento deve incluir, nomeadamente, as seguintes medidas (ou, em circunstâncias excepcionais, medidas que produzam economias semelhantes): uma redução do consumo intermédio das administrações públicas de, pelo menos, 300 milhões de EUR em relação ao nível de 2010 (para além das economias provenientes da reforma da administração pública e da administração local mencionadas no presente número); o congelamento da indexação das pensões (com o objectivo de economizar 100 milhões de EUR); um imposto temporário de crise aplicável às empresas com elevados lucros (produzindo uma receita suplementar de, pelo menos, 600 milhões de EUR por ano em 2011, 2012 e 2013); uma tributação forfetária dos trabalhadores por conta própria (produzindo uma receita de, pelo menos, 400 milhões de EUR em 2011 e receitas mais elevadas em 2012 e 2013); um alargamento da matéria colectável do IVA para incluir certos serviços actualmente isentos e transferir 30 % de bens e serviços da taxa reduzida para a taxa principal (para gerar mil milhões de EUR); a introdução progressiva de um imposto ecológico sobre as emissões de CO2 (para gerar, pelo menos, 300 milhões de EUR em 2011); a aplicação por parte do governo grego da legislação que reforma a administração pública e reorganiza a administração local (com o objectivo de reduzir os custos de, pelo menos, 500 milhões de EUR em 2011 e 500 milhões de EUR adicionais em 2012 e 2013); uma redução dos investimentos financiados pela poupança interna (economia de, pelo menos, mil milhões de EUR), dando prioridade a projectos de investimento financiados pelos fundos estruturais da UE; incentivos para regularizar infracções em matéria de afectação dos solos (gerador de uma receita de, pelo menos, 1 500 milhões de EUR de 2011 a 2013, dos quais, pelo menos, 500 milhões de EUR em 2011); cobrança de receitas provenientes do licenciamento do jogo (pelo menos 500 milhões de EUR em vendas de licenças e 200 milhões de EUR em direitos); uma extensão da matéria colectável do imposto predial através da actualização dos activos (para gerar uma receita adicional de, pelo menos, 500 milhões de EUR); uma tributação mais elevada dos salários em espécie, inclusivamente através de um imposto sobre os pagamentos no caso de locação de viaturas (gerador de uma receita de, pelo menos, 150 milhões de EUR); um aumento da tributação dos bens de luxo (gerador de uma receita de, pelo menos, 100 milhões de EUR); um imposto especial sobre edifícios não autorizados (gerador de uma receita de, pelo menos, 800 milhões de EUR por ano); um limite de 20 % para a substituição dos funcionários que se reformam no sector público (administração central, municípios, empresas públicas, administração local, organismos estatais e outras instituições públicas);
b)
Um diploma legal que reforme o sistema de pensões tendo em vista garantir a sua sustentabilidade a médio e longo prazo. O diploma legal deveria, nomeadamente, fixar em 65 anos a idade obrigatória para a reforma (incluindo para as mulheres); uma fusão dos fundos de pensão existentes em três fundos e um novo sistema de pensão unificado para todos os funcionários actuais e futuros (aplicável a partir de 1 de Janeiro de 2013); uma redução do limiar máximo de pensões; um aumento gradual do período mínimo de quotização para beneficiar da totalidade das prestações de reforma, passando este período de 37 para 40 anos (até 2015); uma idade mínima de reforma aos 60 anos a partir de 1 de Janeiro de 2011 (inclusivamente para trabalhadores que exerçam profissões pesadas e difíceis e para aqueles com 40 anos de quotizações); supressão das regras especiais para as pessoas seguradas antes de 1993 (embora mantendo os direitos adquiridos); uma redução substancial da lista das profissões pesadas e difíceis; uma redução dos benefícios em matéria de pensões (6 % por ano) para as pessoas que se reformam com idades compreendidas entre 60 e 65 anos e com um período de quotização inferior a 40 anos; a criação de um mecanismo de ajustamento automático que associa a idade da reforma ao aumento da esperança de vida (a partir de 2020); a criação de um rendimento mínimo garantido em função dos recursos disponíveis para os idosos que ultrapassaram a idade de reforma obrigatória; a introdução de condições mais estritas e de um reexame regular da elegibilidade para pensões de invalidez; uma alteração da fórmula de concessão de pensões no regime baseado nas quotizações para reforçar a ligação entre as quotizações pagas e as prestações recebidas (com a taxa de acumulação anual limitada a uma taxa anual média de 1,2 %) e a extensão do cálculo dos rendimentos tomados em conta para a pensão, por forma a englobar os rendimentos de uma vida inteira (embora mantendo os direitos adquiridos). A execução deste diploma legal deveria reduzir o aumento previsto do rácio despesas pensões/PIB para um nível inferior à média da área do euro durante as próximas décadas e limitar o aumento das despesas do sector público relativas a pensões durante o período 2010-2060 a menos de 2,5 % do PIB;
c)
Reforçar o papel e os recursos dos serviços gerais de contabilidade e estabelecer salvaguardas contra possíveis interferências políticas na projecção de dados e das contas;
d)
Adoptar um projecto de reforma da legislação salarial no sector público, incluindo, nomeadamente, a criação de uma única autoridade de pagamento para o pagamento de salários, a introdução de princípios unificados e um calendário para estabelecer uma tabela salarial unificada e harmonizada do sector público a aplicar a este sector, às autoridades locais e a outros organismos;
e)
Adoptar legislação que melhore a eficácia da administração fiscal e dos controlos fiscais;
f)
Lançar uma análise independente da administração pública e dos programas sociais existentes;
g)
Publicar estatísticas mensais (numa base de contabilidade de caixa) das receitas, despesas, financiamentos e despesas em atraso, quando esses dados se encontrem disponíveis, relativamente à administração pública e às suas subentidades;
h)
Adoptar um plano de acção para melhorar a recolha e o processamento dos dados relativos à administração pública, nomeadamente graças ao aperfeiçoamento dos mecanismos de controlo das autoridades estatísticas e do serviço geral de contabilidade e garantindo a responsabilidade pessoal efectiva para casos de informações incorrectas, a fim de garantir a comunicação atempada e adequada de dados de elevada qualidade da administração pública tal como exigido pelos Regulamentos (CE) n.o 2223/96 (4), 264/2000 (5), 1221/2002 (6), 501/2004 (7), 1222/2004 (8), 1161/2005 (9), 223/2009 (10) e 479/2009 (11);
i)
Publicar regularmente informações sobre a posição financeira das empresas públicas e outras entidades públicas não classificadas como parte do sector da administração pública (incluindo mapas pormenorizados de receitas, balanços e dados sobre o emprego e os salários).
3. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Dezembro de 2010:
a)
Adoptar definitivamente as medidas referidas nas alíneas a) e d) do n.o 2;
b)
Um projecto de legislação que reforce o quadro orçamental. Tal deveria, nomeadamente, incluir a criação de um quadro orçamental a médio prazo, a criação no orçamento de uma reserva obrigatória para imprevistos, correspondente a 10 % do montante total das dotações, a criação de um mecanismo mais rigoroso de supervisão das despesas e a criação de uma agência orçamental independente incumbida de prestar aconselhamento e de exercer um controlo qualificado sobre questões orçamentais;
c)
Um diploma legal que reforme o sistema de negociação salarial no sector privado, que deveria prever uma redução das taxas de remuneração das horas extraordinárias, o aumento da flexibilidade na gestão do tempo de trabalho e permitir que pactos territoriais e locais fixem uma progressão salarial inferior aos níveis previstos nos acordos sectoriais;
d)
Um diploma legal sobre salários mínimos que introduza mínimos parciais para grupos de risco tais como jovens e desempregados de longa duração e instaurar medidas que garantam que os salários mínimos actuais permanecem fixos em termos nominais durante três anos;
e)
Uma reforma da legislação sobre a protecção do emprego, com vista a alargar para um ano o período de estágio para novos empregos, reduzir o nível global das indemnizações por despedimento, garantir as mesmas condições para os operários e os empregados em matéria de indemnizações de despedimento, aumentar o limiar mínimo para aplicação das regras sobre despedimentos colectivos, especialmente para empresas de grande dimensão, e facilitar um maior recurso aos contratos temporários;
f)
Aumentar significativamente a taxa de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
g)
Introduzir um novo sistema para a gestão dos medicamentos que incentive a utilização de genéricos;
h)
Instaurar um sistema unificado de contratos públicos com uma autoridade central responsável pelos contratos públicos que garanta, nomeadamente, procedimentos de adjudicação rigorosos e controlos ex ante e ex post;
i)
Uma legislação que simplifique e acelere o procedimento de licenciamento de empresas, actividades industriais e profissões;
j)
Modificar o quadro institucional da autoridade grega da concorrência (AGC) com vista a aumentar a sua independência, estabelecer prazos razoáveis para a investigação e para a emissão de decisões, e habilitá-la a rejeitar queixas;
k)
Uma melhor gestão dos activos públicos, com o objectivo de gerar, pelo menos, mil milhões de EUR por ano durante o período 2011-2013;
l)
Medidas destinadas a eliminar restrições existentes à livre prestação de serviços.
4. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até o final de Março de 2011:
a)
Adopção definitiva das medidas referidas na alínea b) do n.o 3.
5. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Junho de 2011:
a)
Uma tabela salarial unificada e harmonizada do sector público a aplicar a este sector, às autoridades locais e a outros organismos, com remunerações que reflictam a produtividade e as tarefas;
b)
Medidas que ponham em prática as conclusões da análise externa e independente do funcionamento da administração pública;
c)
Reforçar a inspecção do trabalho, que deve ser dotada com recursos suficientes em pessoal qualificado e ter objectivos quantitativos sobre o número de controlos a realizar.
6. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Setembro de 2011:
a)
Incluir no projecto de orçamento para 2012 medidas de consolidação orçamental que se elevem a, pelo menos, 2,2 % do PIB. O orçamento deve, nomeadamente, incluir as seguintes medidas (ou, em circunstâncias excepcionais, medidas que produzam economias análogas): um novo alargamento da matéria colectável do IVA transferindo bens e serviços de taxa reduzida para a taxa normal (com o objectivo de cobrar, pelo menos, 300 milhões de EUR adicionais); reduzir o emprego no sector público, que vem acrescentar-se à regra de 1 recrutamento por cada 5 reformas no sector público (com o objectivo de economizar, pelo menos, 600 milhões de EUR); instaurar impostos especiais de consumo sobre as bebidas não alcoólicas (para gerar receitas adicionais de, pelo menos, 300 milhões de EUR); uma expansão da matéria colectável do imposto predial através de uma actualização dos activos (para gerar receitas adicionais de, pelo menos, 200 milhões de EUR); uma reorganização das administrações regionais (com o objectivo de gerar economias de, pelo menos, 500 milhões de EUR); redução do consumo intermédio da administração pública (de, pelo menos, 300 milhões de EUR em comparação com o nível de 2011); um congelamento nominal das pensões; uma maior eficácia da tributação forfetária das profissões independentes (com o objectivo de cobrar, pelo menos, 100 milhões de EUR); redução das transferências para as empresas públicas (de, pelo menos, 800 milhões de EUR) no seguimento das respectivas reestruturações; subordinar os subsídios de desemprego a condições de disponibilidade de recursos (com o objectivo de economizar 500 milhões de EUR); cobrar receitas adicionais provenientes do licenciamento do jogo (pelo menos 225 milhões de EUR provenientes de vendas de licenças e 400 milhões de EUR de direitos);
b)
Limitar os obstáculos fiscais às fusões e aquisições;
c)
Simplificar os procedimentos de desalfandegamento para exportações e importações;
d)
Aumentar as taxas de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
e)
Executar integralmente o plano relativo a uma melhor legislação, tendo em vista a redução dos encargos administrativos em 20 % (em comparação com 2008).
7. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Dezembro de 2011:
a)
Adoptar definitivamente as medidas referidas na alínea a) do n.o 6;
b)
Reforçar a capacidade de gestão de todas as autoridades de gestão e organismos intermédios relativamente à execução dos programas operacionais ao abrigo do quadro de referência estratégico nacional 2007-2013 e respectiva certificação ISO 9001:2008 (gestão da qualidade).
Artigo 3.o
A Grécia deve cooperar plenamente com a Comissão e transmitir sem demora, mediante pedido fundamentado apresentado por esta última, quaisquer informações ou documentos necessários para controlar o cumprimento da presente decisão.
Artigo 4.o
1. A Grécia deve apresentar ao Conselho e à Comissão um relatório trimestral do qual constem as medidas adoptadas para dar cumprimento à presente decisão.
2. Os relatórios mencionados no n.o 1 devem conter informações pormenorizadas sobre:
a)
As medidas concretas postas em prática até à data do relatório para dar cumprimento à presente decisão, incluindo o seu impacto orçamental quantificado;
b)
As medidas concretas previstas para serem postas em prática após a data do relatório para dar cumprimento à presente decisão, respectivo calendário de execução e estimativa do seu impacto orçamental;
c)
A execução mensal do orçamento de Estado;
d)
A execução orçamental, em períodos inferiores a um ano, por parte da segurança social, das autoridades locais e a utilização de fundos não orçamentais;
e)
A emissão e reembolso da dívida pública;
f)
A evolução do emprego permanente e temporário no sector público;
g)
As despesas públicas na pendência de pagamentos (atrasos cumulados);
h)
A posição financeira das empresas públicas e das outras entidades públicas.
3. A Comissão e o Conselho analisam os relatórios a fim de avaliar o cumprimento por parte da Grécia da presente decisão. No quadro destas avaliações, a Comissão pode indicar as medidas necessárias para respeitar a trajectória de ajustamento estabelecida na presente decisão para a correcção do défice excessivo.
Artigo 5.o
A presente decisão produz efeitos na data da sua notificação.
Artigo 6.o
A República Helénica é a destinatária da presente decisão.
Feito no Luxemburgo, em 8 de Junho de 2010.