PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1008/2011 DO CONSELHO
de 10 de Outubro de 2011
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais originários da República Popular da China, tornado extensivo às importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais expedidos da Tailândia, quer sejam ou não declarados originários da Tailândia, na sequência de um reexame da caducidade iniciado ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 Novembro 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 2, 5 e 6,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão») após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), o Conselho instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 1174/2005 (2), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais, actualmente classificados no código NC ex 8427 90 00 e ex 8431 20 00, originários da República Popular da China («medidas anti-dumping definitivas»). As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem com uma variação entre 7,6 % e 46,7 %.
(2)
O Conselho, na sequência de um reexame intercalar ex officio da definição do produto, pelo Regulamento (CE) n.o 684/2008 (3), clarificou a definição do produto constante do inquérito inicial.
(3)
Na sequência de um inquérito antievasão ex officio relativo à evasão às medidas anti-dumping, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 499/2009 (4), alargou o direito anti-dumping definitivo aplicável a «Todas as outras empresas» instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1174/2005 aos porta-paletes manuais e seus componentes essenciais expedidos da Tailândia, quer sejam ou não declarados originários da Tailândia.
2. Pedido de um reexame da caducidade
(4)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (5) das medidas anti-dumping definitivas em vigor, a Comissão recebeu, em 21 de Abril de 2010, um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado por dois produtores da União: BT Products AB e Lifter S.r.l. («requerentes») que representam uma parte importante, neste caso quase a totalidade, da produção da União de porta-paletes manuais e seus componentes essenciais.
(5)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
3. Início de um reexame da caducidade
(6)
Tendo determinado, após consulta ao Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 20 de Julho de 2010, através da publicação de um aviso no Jornal Oficial da União Europeia (6) («aviso de início»), o início de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
4. Inquérito
4.1. Período de inquérito
(7)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2009 e 30 de Junho de 2010 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e o final do período de inquérito do reexame («período considerado»).
4.2. Partes interessadas no inquérito
(8)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os requerentes, os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos como interessados e os representantes do país de exportação. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(9)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(10)
Atendendo ao número aparentemente elevado de importadores independentes, a Comissão considerou conveniente, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base, determinar se deveria recorrer à amostragem. A fim de poder decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes supramencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar do início dos reexames e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início. Contudo, nenhum importador independente se dispôs a colaborar. Por conseguinte, não foi necessário recorrer à amostragem.
(11)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como às partes que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas dos dois grupos de produtores da União requerentes. Nenhum dos produtores-exportadores conhecidos na República Popular da China («RPC») colaborou no reexame. Nenhum dos importadores se deu a conhecer durante o exercício de amostragem e nenhum outro importador ou utilizador forneceu à Comissão quaisquer informações ou se deu a conhecer durante o inquérito.
(12)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes partes interessadas:
Produtores da União
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itália;
-
BT Products AB, Mjölby, Suécia.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(13)
O produto em causa no presente reexame é o mesmo que o do inquérito inicial, clarificado pelo reexame intercalar da definição do produto, a saber, os porta-paletes manuais e seus componentes essenciais, ou seja, quadros e sistemas hidráulicos, originários da RPC, actualmente classificados nos códigos NC ex 8427 90 00 e ex 8431 20 00. Para efeitos do presente regulamento, entende-se por porta-paletes manuais os carros porta-paletes com rodas que suportam os braços das forquilhas de elevação para manuseamento de paletes, concebidos para serem empurrados, puxados e guiados manualmente em superfícies regulares, planas e duras, por um operador apeado que utiliza um braço-timão. Os porta-paletes manuais foram concebidos exclusivamente para levantar carga, por via de accionamento do braço-timão, a uma altura suficiente para o transporte, não tendo quaisquer outras funções ou utilizações adicionais como: i) movimentar e levantar cargas a fim de as colocar em sítios mais elevados ou armazenar carga (porta-paletes de tesoura), ii) empilhar paletes (empilhadores), iii) levantar a carga até ao plano de trabalho (plataformas elevatórias de tesoura) ou iv) levantar e pesar cargas (porta-paletes de pesagem).
(14)
O inquérito confirmou que, tal como no inquérito inicial, o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos no mercado interno da RPC, assim como os produtos fabricados e vendidos na UE pelos produtores da União apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e destinam-se às mesmas utilizações, sendo, por conseguinte, considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(15)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, foi examinado se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
1. Observações preliminares
(16)
Dezanove produtores-exportadores chineses conhecidos foram contactados aquando do início do inquérito. Apenas uma empresa, a Crown Equipment (Suzhou), se deu inicialmente a conhecer e concordou em ser incluída na amostra, mas posteriormente retirou a sua colaboração. Por conseguinte, nenhum dos produtores-exportadores da RPC colaborou no inquérito e as conclusões sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping tiveram de se basear nos dados disponíveis, nomeadamente nas informações facultadas pelos requerentes, incluindo as constantes do pedido de reexame, nos dados do Eurostat e nas estatísticas de exportação oficiais da RPC.
2. Importações objecto de dumping durante o PIR
2.1. País análogo
(17)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal teve de ser estabelecido com base no preço ou no valor normal calculado num país terceiro adequado com economia de mercado («país análogo») ou no preço desse país análogo para outros países, incluindo países da União, ou, sempre que tal não foi possível, a partir de qualquer outra base razoável, incluindo o preço efectivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, a fim de incluir uma margem de lucro razoável.
(18)
No inquérito inicial, a Comissão utilizou o Canadá como país análogo para efeitos da determinação do valor normal. Uma vez que a produção do Canadá tinha cessado, o Brasil foi considerado como país análogo no aviso de início do presente reexame. Contudo, nenhum dos produtores-exportadores brasileiros conhecidos aceitou colaborar. Em alternativa, foi solicitada a colaboração de 27 produtores indianos e de dois produtores de Taiwan, mas, do mesmo modo, não foi possível obter essa colaboração. As partes interessadas não apresentaram quaisquer outras sugestões de país análogo.
(19)
Um exportador que não colaborou no inquérito alegou que a Comissão não tinha demonstrado que a utilização de dados do país análogo tinha sido impossível no presente caso. As sugestões apresentados pela empresa foram verificadas. Em certos casos, as empresas propostas pelo exportador que não colaborou pareciam não serem produtoras do produto em causa. A empresa sugeriu igualmente a utilização do Vietname como país análogo. No entanto, o Vietname não pôde ser tido em conta, pois não é considerado como um país com economia de mercado. Tal como se explica nos considerandos 17 e 18, a Comissão contactou um grande número de empresas em três países análogos potenciais: Brasil, Índia e Taiwan. Apesar destes esforços, não foi obtida qualquer forma de colaboração. Sem qualquer colaboração de um país análogo, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal teve de ser determinado com base no preço efectivamente pago ou a pagar na União Europeia pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, de modo a incluir uma margem de lucro razoável. Por conseguinte, a alegação teve de ser rejeitada.
2.2. Valor normal
(20)
Tendo em conta a falta de colaboração de um país análogo no presente reexame, o preço efectivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, para incluir uma margem de lucro razoável, foi utilizado como base para determinar o valor normal. O mesmo método foi utilizado tanto para a empresa à qual foi concedido o TEM no inquérito inicial como para as empresas às quais esse tratamento não foi concedido no inquérito inicial.
2.3. Preço de exportação
(21)
Tendo em conta o facto de que não foi obtida qualquer forma de colaboração dos produtores-exportadores chineses, o preço de exportação foi estabelecido com base nos dados disponíveis. Foram consultadas diferentes fontes de informação com o intuito de determinar o preço de exportação: dados do Eurostat, propostas dos produtores-exportadores chineses apresentadas pelos requerentes e facturas de exportação fornecidas pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros.
2.4. Comparação
(22)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado, numa base à saída da fábrica, no mesmo estádio comercial. Nos termos do artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, e a fim de assegurar uma comparação equitativa, tiveram-se em conta as diferenças dos factores que afectam os preços e a respectiva comparabilidade. Foram efectuados ajustamentos para ter em conta os custos do frete interno e marítimo no país de exportação, bem como de seguro.
2.5. Margem de dumping
(23)
A margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base. Esta comparação revelou a existência de um dumping significativo durante o PIR, o qual variou entre 97 % e 224 %. A diferença significativa nas margens de dumping deve-se aos diferentes dados utilizados para estabelecer o preço de exportação.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
(24)
Além da análise da existência de dumping durante o PIR, foi examinada a probabilidade de continuação do dumping se as medidas forem revogadas. Visto que nenhum produtor-exportador da RPC colaborou no presente inquérito, as conclusões que se seguem baseiam-se nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, designadamente nas informações constantes do pedido de reexame, nos dados facultados pelos requerentes, nos dados do Eurostat e nas estatísticas de exportação oficiais da RPC.
(25)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: evolução das importações provenientes da RPC, capacidade não utilizada dos exportadores e atractividade do mercado da União, preços no mercado interno da China e preços de exportação para países terceiros.
3.1. Evolução das importações provenientes da RPC
(26)
Os produtores-exportadores chineses continuaram a fornecer ao mercado da União um volume significativo de porta-paletes manuais após a instituição das medidas, em 2005. O volume das importações provenientes da RPC durante o PIR, cerca de 400 000 unidades, correspondeu a 99 % do total das importações da UE, o que excede consideravelmente os níveis observados antes da instituição das medidas (que variaram entre 118 000 unidades em 2000 e 280 000 unidades no PI inicial).
3.2. Capacidade não utilizada dos exportadores
(27)
Na ausência de outras fontes de informação sobre a produção e a capacidade na RPC, a análise foi efectuada em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, com base nas informações apresentadas pelos requerentes. As informações relativas ao mercado contidas no pedido de reexame, que não foram contestadas pelas partes interessadas, indicam uma enorme capacidade na RPC. Já em 2008 e 2009 os níveis de produção - de, respectivamente, 1,5 milhões de unidades e 800 000 unidades - foram mais de duas vezes superiores à dimensão da totalidade do mercado da União. Além disso, só uma pequena parte da produção chinesa (14 % em 2008 e 23 % em 2009) foi vendida no mercado interno da China.
(28)
Os níveis de produção levam claramente a concluir que, na ausência de medidas, quantidades adicionais significativas de porta-paletes manuais provenientes da RPC poderiam ser orientadas para o mercado da União.
3.3. Atractividade do mercado da União, preços no mercado interno da China e preços de exportação para países terceiros
(29)
Em termos de preços, o mercado da União continua a ser atractivo para os produtores-exportadores chineses. As importações provenientes da RPC entraram na UE a um preço que representava cerca de um terço dos preços cobrados pela indústria da União aos seus clientes independentes na UE.
(30)
Com base nas estatísticas de exportação chinesas, verificou-se que, durante o PIR, a União foi o destino de 40 % de todas as exportações chinesas de porta-paletes manuais. Os EUA são o segundo maior mercado para as exportações chinesas de porta-paletes manuais, representando 20 % de todas as exportações chinesas, encontrando-se os volumes restantes fragmentados entre diferentes destinos.
(31)
Os preços das exportações chinesas para a UE estão, em geral, ao nível dos preços médios das exportações chinesas para todos os países terceiros, excepto os EUA. Todavia, pode concluir-se que pelo menos uma parte das exportações chinesas para outros países terceiros que não a UE ou os EUA (40 % da totalidade das exportações chinesas) poderia potencialmente ser reorientada para a UE, se as medidas fossem revogadas. Esta evolução é provável, não apenas porque seria possível atingir preços mais elevados na ausência de medidas, mas também e especialmente por causa da fragmentação dessas exportações para países terceiros. Dada a importância do mercado da União e dos canais de venda já estabelecidos, seria mais fácil lidar com um único destino de exportação do que com vários países diferentes.
(32)
Os preços das exportações chinesas para a UE são consideravelmente mais elevados que os preços das exportações chinesas para os EUA (17 % mais elevados durante o PIR). Tendo em conta a falta de colaboração dos exportadores chineses, não é possível determinar em que medida esta diferença de preços pode ser explicada por diferenças na gama de produtos. No entanto, com base nos dados de exportação disponíveis, não se pode excluir que os porta-paletes manuais actualmente exportados para os EUA a preços mais baixos venham a ser (em parte) reorientados para o mercado da União, caso as medidas sejam revogadas. Uma tal evolução poderia explicar-se pelas razões mencionadas no considerando 31.
(33)
As comparações de preços acima apresentadas demonstram que a UE continua a ser um destino muito atractivo para os produtores-exportadores chineses, que, muito provavelmente, continuarão a exportar grandes quantidades de porta-paletes manuais a baixos preços.
3.4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping
(34)
A análise supra demonstra que as importações chinesas continuaram a entrar no mercado da União a preços objecto de dumping, com margens de dumping muito elevadas. Atendendo muito particularmente à análise dos níveis de preços na UE e noutros mercados de países terceiros, bem como às capacidades disponíveis na RPC, pode concluir-se que existe uma probabilidade de continuação do dumping em caso de supressão das medidas.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
1. Produção da União
(35)
Na União, o produto similar é fabricado por dois grupos de empresas que constituem os requerentes, bem como por um terceiro produtor da União de porta-paletes manuais. A produção destas empresas constitui a produção total da União do produto similar, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
2. Indústria da União
(36)
Uma vez que estes produtores representam a produção total da União de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais, considera-se que constituem a indústria da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base e são referidos a seguir como a «indústria da União».
(37)
Um exportador que não colaborou no inquérito alegou que a Comissão utilizou uma definição incorrecta de indústria da União, pois incluiu na definição de indústria da União e no âmbito da análise do prejuízo um produtor da União que não colaborou no inquérito. O referido exportador alegou que tal representa uma violação do disposto no artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base. Contudo, nos termos do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base, a indústria da União inclui os produtores da União do produto similar no seu conjunto. Por conseguinte, o produtor não colaborante faz parte da indústria da União, em conformidade com o regulamento de base. Tal como se explica no considerando 42, os dados relativos ao produtor da União que não colaborou no inquérito apenas foram incluídos no que diz respeito à análise dos volumes de vendas a clientes independentes e às partes de mercado da indústria da União. É também de notar que, se o produtor da União que não colaborou no inquérito tivesse sido excluído da análise, as conclusões do inquérito permaneceriam inalteradas.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Observação preliminar
(38)
Dado que nenhum dos produtores-exportadores chineses do produto em causa colaborou no presente inquérito, os dados relativos às importações do produto em causa, para a União Europeia, originário da RPC («país em causa») são baseados nos dados do Eurostat.
2. Consumo no mercado da União
(39)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, bem como nos dados do Eurostat relativos às importações.
(40)
Entre 2007 e o PIR, o consumo da União diminuiu 40 %, tendo a principal quebra ocorrido entre 2008 e 2009.
Quadro 1
2007
2008
2009
PIR
Total do consumo na UE (unidades)
783 330
654 843
385 410
468 557
Índice (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da RPC
(41)
O volume das importações originárias da RPC diminuiu 37 % durante o período considerado, tendo atingido um nível de 387 907 unidades durante o PIR. Todavia, não obstante a diminuição significativa na procura da União, a parte de mercado das importações chinesas aumentou durante o período em causa, uma vez que as importações chinesas não diminuíram ao mesmo ritmo que o consumo da União. Assim sendo, a parte de mercado das importações provenientes do país em causa aumentou de forma significativa entre 2007 e o PIR, altura em que atingiu um valor próximo dos 83 %. O preço médio das importações originárias da China variou ligeiramente durante o período considerado.
Quadro 2
2007
2008
2009
PIR
Volume das importações provenientes do país em causa
(unidades) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Índice (2007 = 100)
100
85
49
63
Parte de mercado das importações provenientes do país em causa (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Preço das importações provenientes do país em causa (EUR/unidades) (7)
96
92
100
97
Índice (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Situação económica da indústria da União
(42)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União. Por razões de confidencialidade (apenas dois produtores - os requerentes - colaboraram no reexame), em seguida apenas se divulgam índices. No que diz respeito ao volume total de vendas da UE a clientes independentes, bem como à parte de mercado da indústria da União apresentada nos quadros 6 e 7, a fim de manter a coerência com os quadros 1 e 2 (consumo e parte de mercado chinesa), os dados baseiam-se em todos os três produtores da União, incluindo os dois grupos requerentes e o terceiro fabricante que não colaborou no reexame (as informações sobre os volumes de vendas destes últimos baseiam-se nas informações fornecidas pelos requerentes).
4.1. Produção
(43)
Durante o PIR, a produção diminuiu 35 % em comparação com 2007.
Quadro 3
2007
2008
2009
PIR
Produção (unidades)
Índice (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(44)
A capacidade de produção permaneceu estável entre 2007 e o PIR. Se a utilização da capacidade se encontrava já a um nível baixo em 2007, a diminuição da produção entre 2007 e o PIR conduziu a uma nova diminuição significativa da utilização da capacidade em 20 pontos percentuais entre 2007 e o PIR, altura em que a utilização da capacidade se encontrava a um nível muito baixo.
Quadro 4
2007
2008
2009
PIR
Capacidade de produção (unidades)
Índice (2007 = 100)
100
100
100
100
Utilização da capacidade
Índice (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Existências
(45)
O nível das existências finais da indústria da União aumentou 56 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 5
2007
2008
2009
PIR
Existências finais (unidades)
Índice (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Volume de vendas
(46)
As vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes diminuíram 50 % durante o período considerado, tendo a diminuição mais acentuada ocorrido entre 2008 e 2009.
Quadro 6
2007
2008
2009
PIR
Volume de vendas da UE a clientes independentes (unidades)
Índice (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Parte de mercado
(47)
A parte de mercado detida pela indústria da União, que se encontrava já a um nível reduzido em 2007, declinou de novo em 16 % entre 2007 e o PIR. Dois dos quatro produtores da União do inquérito inicial deixaram de fabricar porta-paletes manuais. Estes dois acontecimentos podem ser vistos como resultantes do aumento da pressão que as importações chinesas objecto de dumping têm vindo a exercer no mercado de União, pressão essa que se fez sentir ainda mais pela indústria da União numa situação de grande diminuição do consumo.
Quadro 7
2007
2008
2009
PIR
Parte de mercado da indústria da União
Índice (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Crescimento
(48)
Entre 2007 e o PIR, o consumo da União diminuiu 40 %. A parte de mercado da indústria da União regrediu 3,2 pontos percentuais, ao passo que a parte de mercado das importações em causa conquistou 5 pontos percentuais.
4.7. Emprego
(49)
A taxa de emprego da indústria da União diminuiu 17 % entre 2007 e o PIR, o que comprova os esforços envidados pela indústria da União no sentido de racionalizar a produção numa situação de forte diminuição da procura.
Quadro 8
2007
2008
2009
PIR
Emprego no que respeita ao produto em causa (pessoas)
Índice (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Produtividade
(50)
A produtividade da mão-de-obra da indústria da União, expressa em produção anual por trabalhador, diminuiu 22 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 9
2007
2008
2009
PIR
Produtividade (unidades por trabalhador)
Índice (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Preços de venda e factores que afectam os preços praticados no mercado interno
(51)
Os preços de venda unitários da indústria da União aumentaram 4 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 10
2007
2008
2009
PIR
Preço unitário no mercado UE (EUR/unidade)
Índice (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Salários
(52)
Entre 2007 e o PIR, o salário médio por trabalhador diminuiu 29 %. Isto revela também o sucesso dos esforços em matéria de produção envidados pela indústria da União para conter os custos, apesar dos problemas causados pela redução drástica do volume de produção.
Quadro 11
2007
2008
2009
PIR
Custo anual da mão-de-obra por trabalhador (milhares de EUR)
Índice (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Investimentos
(53)
Entre 2007 e o PIR, o fluxo anual de investimentos no produto em causa realizados pela indústria da União diminuiu acentuadamente: 91 %.
Quadro 12
2007
2008
2009
PIR
Investimentos líquidos (EUR)
Índice (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Rendibilidade e retorno dos investimentos
(54)
A rendibilidade da indústria da União baixou substancialmente - 66 % - entre 2007 e o PIR.
(55)
O retorno dos investimentos («RI») diminuiu igualmente de forma significativa, em 57 % durante o período considerado.
Quadro 13
2007
2008
2009
PIR
Rendibilidade líquida das vendas da UE a clientes independentes (% das vendas líquidas)
Índice (2007 = 100)
100
68
-2
34
RI (lucro líquido em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
Índice (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(56)
O cash flow líquido das actividades operacionais é reportado no quadro 14. Não houve quaisquer indicações de que a indústria da União tenha tido dificuldades em obter capital, devido sobretudo ao facto de alguns dos produtores estarem constituídos em grupos maiores.
Quadro 14
2007
2008
2009
PIR
Cash flow (EUR)
Índice (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Amplitude da margem de dumping
(57)
Tendo em conta o volume, a parte de mercado e os preços das importações provenientes da RPC, o impacto das margens de dumping efectivas na indústria da União não pode ser considerado negligenciável.
4.15. Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(58)
Os indicadores analisados acima revelam que, apesar de terem sido instituídas medidas anti-dumping em 2005, a situação económica e financeira da indústria da União se manteve bastante frágil, devido à presença esmagadora de mercadorias chinesas a baixos preços no mercado da União. Esta situação, já de si precária, evoluiu claramente para uma situação de prejuízo durante 2009 e o PIR, altura em que uma diminuição substancial do consumo da União veio sublinhar o pleno efeito da pressão negativa exercida pelas importações chinesas objecto de dumping. Com efeito, durante esse período, a indústria da União registou um decréscimo dos seus volumes de produção e de vendas a um ritmo mais acelerado do que o registado no consumo da União, tendo, por conseguinte, sofrido uma perda adicional significativa das suas partes de mercado. No mesmo período, e apesar das medidas, a parte de mercado das importações chinesas aumentou ainda mais e os produtos chineses continuaram a ser importados a preços substancialmente inferiores aos da indústria da União. Durante o PIR, os lucros da indústria da União voltaram a diminuir. Por conseguinte, a indústria da União não pôde recuperar dos efeitos das práticas de dumping e a sua situação deteriorou-se ainda mais durante o PIR.
4.16. Conclusões
(59)
Entre 2007 e o PIR, e apesar da existência das medidas anti-dumping, vários indicadores importantes tiveram uma evolução negativa: a rendibilidade diminuiu 4,9 pontos percentuais, os volumes de produção e de vendas diminuíram 35 % e 50 %, respectivamente, e a utilização da capacidade diminuiu 35 % e foi seguida por uma diminuição no emprego. Embora esta evolução negativa se possa parcialmente explicar pela forte diminuição do consumo - 40 % durante o período considerado -, a nova perda da parte de mercado pela indústria da União (4 pontos percentuais entre 2007 e o PIR) e o aumento contínuo da parte de mercado das importações provenientes da RPC evidenciam claramente a pressão crescente resultante das importações chinesas objecto de dumping. Dado o quase monopólio já atingido pelas importações chinesas no mercado da União, qualquer novo aumento das importações chinesas pode - também devido aos seus preços significativamente mais baixos - reduzir significativamente o nível de utilização da produção da indústria da União para um nível inferior ao mínimo necessário para garantir a sua sustentabilidade. A este respeito, é de salientar que dois produtores da União foram forçados a abandonar o negócio dos porta-paletes manuais no decurso do período considerado, como já mencionado no considerando 47.
(60)
Nas suas observações relativas à divulgação das conclusões, um produtor-exportador chinês alegou que certos indicadores - incluindo produção, volume de vendas, rendibilidade, utilização da capacidade e emprego - não revelam, na verdade, qualquer evolução negativa para a indústria da União. Contudo, a empresa só tinha analisado a evolução entre 2009 e o PIR, ao passo que, para a avaliação do prejuízo, há que avaliar a evolução global da indústria da União durante o período considerado, ou seja, entre 2007 e o PIR. Tal como acima se explica (considerandos 43 a 49), todos os indicadores de prejuízo referidos pelo exportador chinês tiveram uma evolução negativa durante o período considerado.
(61)
Além disso, o mesmo exportador alegou que a Comissão não fez distinção entre os efeitos prejudiciais causados pelas importações objecto de dumping e outros efeitos, em especial a quebra na procura em resultado da crise económica. Todavia, embora seja verdade que o consumo da União diminuiu 40 % durante o período considerado, os exportadores chineses conseguiram, ao mesmo tempo, aumentar significativamente a sua parte de mercado, a expensas da indústria da União. Além disso, tal como explicado no considerando 58, é de recordar que o impacto das importações objecto de dumping foi efectivamente mais prejudicial durante o período em que a procura era fraca.
Por conseguinte, conclui-se que, apesar da existência das medidas anti-dumping, a indústria da União sofreu um prejuízo importante durante o PIR.
5. Impacto das importações objecto de dumping e de outros factores
5.1. Impacto das importações objecto de dumping
(62)
Apesar da diminuição no consumo na União Europeia durante o período considerado, o volume das importações provenientes do país em causa não diminuiu ao mesmo ritmo, pelo que as importações chinesas aumentaram ainda mais a sua parte de mercado. Na ausência de colaboração dos produtores-exportadores chineses, a subcotação dos preços e dos custos foi calculada com base nos melhores dados disponíveis, que incluíram diversas fontes de informação, a saber, dados do Eurostat, as propostas dos produtores-exportadores chineses tal como foram apresentadas pelos requerentes e facturas de exportação fornecidas pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros. As importações do país em causa subcotaram claramente os preços da indústria da União - entre 43 % e 78 %, consoante a fonte de informação utilizada.
5.2. Importações provenientes de outros países
(63)
As importações provenientes de outros países encontravam-se a um nível muito baixo e voltaram a baixar 79 % entre 2007 e o PIR. A parte de mercado das importações provenientes de outros países diminuiu igualmente durante o PIR. Por razões de confidencialidade (a indústria da União é constituída por dois produtores), a seguir apenas se divulgam índices.
Quadro 15
2007
2008
2009
PIR
Volume das importações provenientes de outros países (unidades)
Índice (2007 = 100)
100
60
6
21
Parte de mercado das importações provenientes de outros países
Índice (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Conclusão
(64)
Tal como demonstrado no considerando 41, as importações provenientes do país em causa aumentaram em termos de parte de mercado ao longo do período considerado, apesar de uma quebra significativa no consumo da União. Em consequência, a parte de mercado detida pelas importações chinesas aumentou para 83 % do consumo da União durante o PIR. Apesar da contracção da procura global, este aumento da pressão em termos de volumes foi acompanhado por importações chinesas na União a preços significativamente baixos, que subcotaram consideravelmente os preços da indústria da União. Conclui-se, por conseguinte, que existe um nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União durante o PIR.
F. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. Observações preliminares
(65)
Tal como já referido, a instituição de medidas anti-dumping não permitiu à indústria da União recuperar do prejuízo sofrido.
2. Evolução provável das exportações chinesas, caso as medidas sejam revogadas
(66)
Tal como se refere no considerando 27, a RPC tem enormes capacidades de produção disponíveis. Já em 2008 e 2009 os níveis de produção - de, respectivamente, 1,5 milhões de unidades e 800 000 unidades - foram mais de duas vezes superiores à dimensão da totalidade do mercado da União. Além disso, só uma pequena parte da produção chinesa (14 % em 2008 e 23 % em 2009) foi vendida no mercado interno da China. Assim sendo, na ausência de medidas, quantidades adicionais significativas de porta-paletes manuais provenientes da RPC poderiam ser orientadas para o mercado da União.
(67)
Tal como se refere no considerando 31, os preços das exportações chinesas para a UE estão, em geral, ao nível dos preços médios das exportações chinesas para todos os países terceiros. Todavia, pode concluir-se que pelo menos uma parte das exportações chinesas para países terceiros que não a UE ou os EUA (40 % da totalidade das exportações chinesas) poderia potencialmente ser reorientada para a UE, se as medidas fossem revogadas. Esta evolução é provável, não apenas porque seria possível atingir preços mais elevados na ausência de medidas, mas também e especialmente por causa da fragmentação dessas exportações para países terceiros. Dada a importância do mercado da União e dos canais de venda já estabelecidos, seria mais fácil lidar com um único destino de exportação do que com vários países diferentes.
3. Conclusão
(68)
Atendendo às conclusões referidas nos considerandos 66 e 67, conclui-se que é provável que o prejuízo importante verificado durante o PIR continue, se as medidas forem revogadas. Esta situação é susceptível de conduzir a uma nova deterioração da situação económica e financeira da indústria da União, que poderia mesmo, a médio prazo, pôr a sua existência em perigo.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(69)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores.
(70)
Recorde-se que, no âmbito do inquérito inicial, a adopção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das actuais medidas anti-dumping sobre as partes em questão.
(71)
Neste contexto, procurou-se determinar se, não obstante as conclusões que apontam para uma probabilidade de continuação do dumping prejudicial, poderia concluir-se claramente que a manutenção das medidas neste caso específico não era do interesse da União.
2. Interesse da indústria da União
(72)
A indústria da União foi sistematicamente perdendo a sua parte de mercado, ao passo que a parte de mercado das importações provenientes do país em causa aumentou substancialmente durante o período considerado. Dois dos quatro produtores iniciais da União cessaram a produção do produto objecto de inquérito. Além disso, a indústria da União sofreu um prejuízo importante durante o período considerado. Sem as medidas, a indústria da União estaria provavelmente numa situação ainda pior.
3. Interesse dos importadores e utilizadores
(73)
Nenhum dos importadores independentes ou dos utilizadores que foram contactados se dispôs a colaborar. Recorde-se ainda que o inquérito inicial tinha concluído que o impacto da instituição das medidas não seria significativo para os utilizadores. Não obstante a existência de medidas desde há cinco anos, os importadores/utilizadores da União continuaram a abastecer-se, principalmente, na RPC. Não há também quaisquer indícios de que lhes possa ter sido difícil encontrar outras fontes de abastecimento. Além disso, recorde-se que, no inquérito inicial, os utilizadores que colaboraram permaneceram neutros quanto à instituição de medidas, tendo-se concluído que os porta-paletes manuais tinham pouca importância para a sua actividade. Não foram detectados indícios em contrário no decurso do presente reexame. Conclui-se, assim, que não é provável que a manutenção das medidas anti-dumping venha a ter consequências graves para os importadores/utilizadores da União. Com efeito, na ausência de medidas, as importações chinesas objecto de dumping poderiam monopolizar o mercado dos porta-paletes manuais.
4. Conclusão
(74)
Tendo em conta o que precede, não é possível concluir claramente que a manutenção das medidas anti-dumping em vigor não seria do interesse da União.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(75)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das conclusões. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(76)
Nas suas observações à divulgação, a indústria da União salientou que os níveis de dumping e subcotação dos preços constatados pelo reexame são muito mais elevados do que os apurados pelo inquérito inicial e que se verificava uma pressão cada vez maior por parte das importações chinesas objecto de dumping. Por conseguinte, a indústria da União solicitou à Comissão que considerasse igualmente reavaliar o nível dos direitos anti-dumping. Tendo em conta estas observações, bem como as conclusões do presente reexame, está a ser estudada a possibilidade de se dar início a um reexame intercalar completo limitado ao dumping.
(77)
Decorre do que precede que, conforme previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais originários da RPC deverão ser mantidas. Relembre-se que estas medidas são constituídas por um direito ad valorem com várias taxas.
(78)
Recorde-se ainda que, pelo Regulamento (CE) n.o 499/2009, as medidas objecto do presente reexame foram tornadas extensivas às importações do mesmo produto expedido da Tailândia, quer sejam ou não originárias da Tailândia. Sobre esta matéria, o presente reexame não revelou qualquer novo elemento. O direito anti-dumping definitivo de 46,7 % aplicável para «Todas as outras empresas» às importações originárias da RPC deverá, por conseguinte, ser tornado extensivo às importações do mesmo produto expedidas da Tailândia, quer sejam ou não declaradas originárias da Tailândia.
(79)
As taxas do direito anti-dumping para cada empresa especificadas no presente regulamento são apenas aplicáveis às importações do produto em causa produzido por essas empresas e, portanto, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa não especificamente mencionada no dispositivo do presente regulamento com indicação da firma e endereço, incluindo as entidades coligadas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas e estarão sujeitas às taxas do direito aplicáveis a «Todas as outras empresas».
(80)
Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deverá ser imediatamente enviado à Comissão (8), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das actividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o regulamento será posteriormente alterado para actualizar a lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de porta-paletes manuais e dos seus componentes essenciais, ou seja, o quadro e o sistema hidráulico, classificados nos códigos NC ex 8427 90 00 e ex 8431 20 00 (códigos TARIC 8427900011 e 8427900019) e ex 8431 20 00 (códigos TARIC 8431200011 e 8431200019), originários da República Popular da China. Para efeitos do presente regulamento, entende-se por porta-paletes manuais os carros porta-paletes com rodas que suportam os braços das forquilhas de elevação para manuseamento de paletes, concebidos para serem empurrados, puxados e guiados manualmente em superfícies regulares, planas e duras, por um operador apeado que utiliza um braço-timão. Os porta-paletes manuais foram concebidos exclusivamente para levantar carga, por via de accionamento do braço-timão, a uma altura suficiente para o transporte, não tendo quaisquer outras funções ou utilizações adicionais como: i) movimentar e levantar cargas a fim de as colocar em sítios mais elevados ou armazenar carga (porta-paletes de tesoura), ii) empilhar paletes (empilhadores), iii) levantar a carga até ao plano de trabalho (plataformas elevatórias de tesoura) ou iv) levantar e pesar cargas (porta-paletes de pesagem).
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Taxa do direito
(%)
Código adicional TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC
7,6
A603
Todas as outras empresas
46,7
A999
3. O direito anti-dumping definitivo aplicável a «Todas as outras empresas», tal como indicado no n.o 2, é tornado extensivo às importações de porta-paletes manuais e seus componentes essenciais, ou seja, o quadro e o sistema hidráulico, definidos no n.o 1, actualmente classificados nos códigos NC ex 8427 90 00 e ex 8431 20 00 (códigos TARIC 8427900011 e 8431200011), e expedidos da Tailândia, quer sejam ou não declarados originários da Tailândia.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 10 de Outubro de 2011.