PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 990/2011 DO CONSELHO
de 3 de Outubro de 2011
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de bicicletas originárias da República Popular da China na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 Novembro 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.os 2, 5 e 6,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão») após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CEE) n.o 2474/93 (2), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo de 30,6 % sobre as importações de bicicletas originárias da República Popular da China («medidas iniciais»). Na sequência de um inquérito antievasão, realizado ao abrigo do artigo 13.o do regulamento de base, o referido direito foi tornado extensivo às importações de determinadas partes de bicicletas originárias da República Popular da China («RPC») pelo Regulamento (CE) n.o 71/97 do Conselho (3). Além disso, decidiu-se criar um «regime de isenção» com base no artigo 13.o, n.o 2, do regulamento de base. Os pormenores do regime foram estabelecidos no Regulamento (CE) n.o 88/97 da Comissão (4). A fim de obter uma isenção do direito tornado extensivo, os produtores de bicicletas da União devem respeitar as condições previstas no artigo 13.o, n.o 2, do regulamento de base, nomeadamente que as partes de bicicletas chinesas representem menos de 60 % na operação ou que o valor acrescentado de todas as partes envolvidas na operação seja superior a 25 % do custo de produção. Até à data, foram concedidas mais de 250 isenções.
(2)
Na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 1524/2000 (5), decidiu manter as medidas atrás referidas em vigor.
(3)
Na sequência de um reexame intercalar nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base («inquérito anterior»), o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 1095/2005 (6), decidiu elevar o direito anti-dumping em vigor para 48,5 %.
2. Inquérito actual
(4)
Em 13 de Julho de 2010, a Comissão anunciou, através de um aviso («aviso de início») (7) publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início de um reexame da caducidade das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de bicicletas originárias da RPC.
(5)
O reexame foi iniciado no seguimento de um pedido fundamentado apresentado pela Associação Europeia de Fabricantes de Bicicletas (European Bicycle Manufacturers Association - EBMA, «requerente»), em nome de produtores da União que representam uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total de bicicletas da União.
(6)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação do dumping e a uma reincidência do prejuízo para a indústria da União.
3. Partes interessadas no inquérito
(7)
A Comissão avisou oficialmente do início do inquérito o requerente, os produtores da União mencionados no pedido, outros produtores conhecidos da União, os produtores-exportadores e os importadores, assim como as associações conhecidas como interessadas e as autoridades da RPC.
(8)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição nos prazos fixados no aviso de início.
(9)
Alguns produtores da União representados pelo requerente, outros produtores da União que colaboraram no inquérito, produtores-exportadores, importadores e associações de utilizadores apresentaram observações.
(10)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
4. Amostragem
(11)
Tendo em conta o elevado número de produtores-exportadores, de produtores da União e de importadores envolvidos no inquérito, o aviso de início previa o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(12)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores e representantes habilitados a agir em seu nome, produtores da União e importadores foram convidados a dar a conhecer-se e, tal como especificado no aviso de início, a fornecer informações. A Comissão contactou igualmente as associações de produtores-exportadores conhecidas, bem como as autoridades pertinentes da RPC. Estas partes interessadas não levantaram quaisquer objecções quanto à utilização da amostragem.
(13)
No total, sete produtores-exportadores, cerca de cem produtores da União e quatro importadores apresentaram as informações solicitadas no prazo fixado.
(14)
Dado que só sete produtores chineses responderam à informação relativa à amostragem requerida no aviso de início, foi decidido não recorrer à amostragem. Foram enviados questionários a essas sete empresas, tendo sido recebidas respostas apenas de três de entre elas. Destas três, só duas declararam exportações do produto em causa para a União entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 [período de inquérito de reexame (PIR)].
(15)
Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a amostra de produtores da União foi seleccionada após consulta e com o consentimento das associações pertinentes, com base no volume mais representativo de vendas e de produção na União. Deste modo, foram seleccionados para a amostra oito produtores da União. A Comissão enviou questionários a esses oito produtores, tendo recebido respostas completas.
(16)
Atendendo ao reduzido número de importadores que responderam e que manifestaram o desejo de colaborar (quatro importadores), decidiu-se que, em relação aos importadores, não seria necessário recorrer ao método de amostragem. A Comissão enviou questionários aos quatro importadores. Apenas um veio a dar resposta ao questionário, mas a resposta foi incompleta visto que o seu autor estava envolvido no processo de encerramento da respectiva actividade.
(17)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo, bem como do interesse da União. As informações apresentadas pelas empresas a seguir indicadas foram verificadas nas respectivas instalações:
a)
Produtores na União
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Países Baixos,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, França,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, França,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itália,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Alemanha,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Alemanha,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polónia, e Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Alemanha,
-
UAB Baltik Vairas e UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lituânia, e Pantherwerke AG e Onyx Cycle GmbH, Löhne, Alemanha.
b)
Produtores-exportadores da RPC
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., China,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., China.
(18)
O inquérito sobre dumping e prejuízo abrangeu o PIR. O exame das tendências no contexto da avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre Janeiro de 2007 e o final do PIR («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(19)
O produto em causa é o produto abrangido pelo Regulamento (CE) n.o 1524/2000, designadamente, bicicletas e outros ciclos (incluindo os triciclos, mas excluindo os monociclos), sem motor, actualmente classificados nos códigos NC ex 8712 00 10, 8712 00 30 e ex 8712 00 80.
(20)
Tal como no inquérito anterior, as bicicletas foram classificadas nas seguintes categorias:
-
A) BTT (bicicletas todo-o-terreno, incluindo as bicicletas de montanha 24″ ou 26″);
-
B) bicicletas de trekking, bicicletas de cidade, bicicletas híbridas, bicicletas VTC e bicicletas de cicloturismo 26″ ou 28″;
-
C) bicicletas BMX e bicicletas para criança 16″ ou 20″;
-
D) outras bicicletas/ciclos (excluindo monociclos).
(21)
Todos os tipos de bicicletas acima descritos possuem as mesmas características físicas e técnicas de base. Além disso, são vendidos no mercado da União por intermédio de canais de distribuição similares, designadamente, retalhistas especializados, cadeias de lojas de desporto e hipermercados. Dado que as aplicações e utilizações de base das bicicletas são idênticas, considera-se que estas são permutáveis entre si, pelo que os modelos das diferentes categorias estão em concorrência uns com os outros. Nesta base, concluiu-se que todas as categorias constituem um produto único.
(22)
O inquérito revelou igualmente que as bicicletas produzidas e vendidas pela indústria da União no mercado da União, as produzidas e vendidas no mercado do país análogo e as importadas no mercado da União originárias da RPC possuem as mesmas características físicas e técnicas de base e se destinam à mesma utilização.
(23)
Após a divulgação das conclusões, uma das partes interessadas alegou que existia pouca ou nenhuma concorrência entre as bicicletas chinesas e as produzidas no mercado da União. No entanto, do processo não constava qualquer informação que pudesse ter apoiado tal alegação e não foi apresentada qualquer prova documental em apoio da mesma. Neste contexto, há a registar igualmente que, tal como referido no considerando 26, a colaboração dos produtores-exportadores chineses foi muito reduzida e que estes forneceram muito poucas informações sobre os produtos fabricados pelos produtores chineses e vendidos no mercado da União. Assim, e na ausência de informações mais fiáveis, a alegação foi rejeitada.
(24)
As bicicletas produzidas e vendidas pela indústria da União no mercado da União, as produzidas e vendidas no mercado do país análogo e as provenientes da RPC e importadas no mercado da União são, por conseguinte, consideradas similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. Observações preliminares
(25)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor caducarem.
(26)
O grau de colaboração neste processo foi muito reduzido desde o seu início. Tal como se referiu no considerando 14, só três produtores chineses apresentaram respostas ao questionário e manifestaram desejo de colaborar inicialmente. Destas três empresas, só duas declararam exportações do produto em causa para a União durante o PIR, representando no seu conjunto menos de 10 % da totalidade das referidas exportações.
(27)
Foram realizadas visitas de verificação às instalações das duas empresas com vendas de exportação para a União. No entanto, no que diz respeito a uma delas, não foi possível verificar as informações constantes da resposta ao questionário, porque a empresa não facultou documentos que permitissem fundamentar os dados que tinha apresentado. A outra empresa prestou uma colaboração satisfatória, mas as suas exportações para a União durante o PIR representam menos de 5 % da totalidade de exportações do produto em causa provenientes da RPC para a União.
(28)
Com base no que precede, as autoridades chinesas e as três empresas em questão foram notificadas da possibilidade de aplicação do artigo 18.o do regulamento de base, devido ao baixo nível de colaboração dos produtores-exportadores, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem as suas observações. A Comissão não recebeu quaisquer observações em resposta a esta comunicação. Consequentemente, as conclusões quanto à probabilidade de continuação ou de reincidência de dumping que se seguem baseiam-se nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, designadamente estatísticas sobre o comércio e observações das partes interessadas, incluindo o pedido.
2. Importações chinesas objecto de dumping durante o PIR
2.1. País análogo
(29)
No aviso de início, manifestou-se a intenção de utilizar o México como país análogo para a determinação do valor normal para a RPC. As partes interessadas foram convidadas a apresentar as suas observações relativamente à adequação desta escolha.
(30)
Uma das partes interessadas questionou a adequação da selecção do México como país análogo, alegando que os preços das bicicletas praticados no mercado interno do México não são fiáveis, sendo assim impróprios para efeitos do presente inquérito. Foi proposta a Índia como país análogo alternativo. Contudo, desprovida de fundamentação, esta alegação foi rejeitada.
(31)
O México foi utilizado como país análogo nos inquéritos anteriores, não tendo sido provada a existência de quaisquer circunstâncias novas ou alteradas que justificassem uma modificação. O perfil do mercado mexicano no que diz respeito ao produto em causa, ao número de operadores, à concorrência a nível interno e às características do processo de produção permitiu confirmar que o México continuava a constituir um país análogo adequado.
(32)
Foram enviados questionários a três empresas mexicanas. Das três empresas, só uma manifestou o desejo de colaborar e enviou uma resposta ao questionário.
2.2. Valor normal
(33)
Os preços de venda no mercado interno do país análogo foram usados para determinar um valor normal médio, utilizando-se a taxa de câmbio média durante o PIR entre o euro e o peso, a fim de se obter um preço médio ponderado no estádio à saída da fábrica, em EUR.
2.3. Preço de exportação
(34)
Por força da aplicação do artigo 18.o e na ausência de disponibilidade de outra informação fiável, os preços de exportação foram estabelecidos principalmente com base nos dados do Eurostat e na informação fornecida pelo único exportador chinês colaborante.
(35)
Durante o inquérito anterior, concluiu-se que os preços registados pelo Eurostat não permitiam estabelecer conclusões para efeitos da análise (8). Todavia, dada a reduzida colaboração dos exportadores chineses, a Comissão considerou os preços das importações da RPC registados pelo Eurostat como uma fonte aceitável para efeitos do inquérito em curso. Não obstante, a Comissão tem consciência das limitações desta análise e de que ela serve tão-só de indicador da evolução dos preços.
(36)
O preço de exportação segundo os dados do Eurostat é um preço CIF, que teve de ser ajustado em relação ao custo médio do transporte marítimo por transacção, a fim de se calcular um nível à saída da fábrica. A informação constante da resposta do único produtor chinês colaborante foi utilizada para estabelecer o custo médio do transporte marítimo por unidade, fixado em 8,30 EUR. O preço de exportação no estádio à saída da fábrica para a União da única empresa chinesa colaborante foi estabelecido numa base semelhante. O preço unitário resultante foi depois usado para se calcular um preço chinês médio ponderado no estádio à saída da fábrica.
2.4. Comparação
(37)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado do México foi comparado com o preço de exportação chinês médio ponderado num estádio à saída da fábrica. Foi, assim, estabelecida uma margem de dumping média ponderada.
2.5. Margem de dumping
(38)
Os cálculos relativos ao dumping revelaram uma margem de dumping a nível nacional superior a 20 %. Este nível deve, contudo, ser encarado com prudência já que os dados do Eurostat não têm em conta as diferenças de preço consideráveis entre os vários tipos do produto em causa. Há a registar, neste contexto, que, de acordo com a informação facultada no pedido, as margens de dumping atingiram níveis superiores a 100 %.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Observação preliminar
(39)
A evolução provável das importações provenientes da RPC foi analisada em termos quer de tendências de preços quer de volumes previstos.
3.2. Capacidade não utilizada dos produtores-exportadores chineses
(40)
Segundo a informação facultada no pedido, a indústria chinesa de fabrico de bicicletas é a maior do mundo em termos de volume. A RPC tem uma capacidade de produção de 100 milhões a 110 milhões de bicicletas e uma produção de cerca de 80 milhões de bicicletas por ano. A indústria de bicicletas chinesa está orientada para a exportação: de uma produção anual de 80 milhões de bicicletas, 25 milhões destinam-se ao mercado interno e os restantes 55 milhões, correspondentes a 69 % da produção total, destinam-se a exportação.
(41)
A capacidade anual disponível estimada na RPC é de, aproximadamente, 20 milhões a 30 milhões de bicicletas, o que representa mais do dobro da actual produção na União, como se refere no considerando 66. Para além disso, durante o inquérito obteve-se a informação de que a capacidade de produção de bicicletas na RPC pode facilmente crescer, designadamente através do recrutamento de mão-de-obra adicional em caso de aumento da procura.
(42)
Tendo em conta o que precede, não pode, portanto, excluir-se que a capacidade não utilizada disponível na RPC poderia ser utilizada para aumentar as exportações para a União na ausência de medidas anti-dumping.
(43)
Após a divulgação das conclusões, uma das partes interessadas argumentou que a capacidade de produção da RPC indicada no regulamento não tinha qualquer fundamento e se baseava em mera especulação. A este propósito, cabe recordar que a colaboração dos produtores-exportadores chineses foi muito reduzida e que, em larga medida, as conclusões tiveram de se basear nos dados disponíveis. Neste caso, e tal como se referiu no considerando 40, na ausência de qualquer outra informação mais fiável, a Comissão utilizou os elementos de prova prima facie apresentados no pedido. O inquérito não fez surgir qualquer informação susceptível de pôr em causa a exactidão desses elementos de prova prima facie. A parte em questão também não facultou qualquer informação ou elemento de prova que revelasse níveis muito diferentes de capacidade não utilizada na RPC. Por conseguinte, a referida alegação foi rejeitada.
3.3. Carácter atractivo do mercado da União e preços de exportação para países terceiros
(44)
Os dados do Eurostat e a informação contida no pedido mostram que a União constitui um mercado atractivo para os produtores-exportadores chineses.
(45)
As informações relativas aos preços facultadas pela única empresa de exportação chinesa que colaborou no inquérito revelam que os preços de exportação médios ponderados, no estádio à saída da fábrica, do produto, no que diz respeito aos países terceiros, são mais baixos que os preços de venda médios, no estádio à saída da fábrica, praticados na União durante o PIR. Atendendo à capacidade existente na RPC e à procura existente no mercado da União, seria assaz provável que, se as medidas fossem revogadas, os fabricantes chineses aumentassem de imediato as suas exportações de bicicletas para a União. Por outro lado, a sobrecapacidade existente proporciona aos fabricantes chineses a possibilidade de intervirem no mercado europeu a preços muito baixos.
3.4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(46)
Considerando o facto de que, mesmo tendo em conta as medidas actualmente em vigor, uma comparação prudente com utilização dos números do Eurostat e das informações fornecidas pelo único exportador chinês colaborante revelou uma margem de dumping de cerca de 20 % das exportações chinesas durante o PIR, é altamente provável que o dumping continue na ausência de medidas.
(47)
A análise anterior demonstrou que as importações chinesas continuaram a entrar no mercado da União a preços objecto de dumping. Atendendo muito especialmente à capacidade não utilizada disponível na RPC, que pode facilmente crescer ainda mais, se necessário, bem como à análise dos níveis de preços na União e noutros países terceiros, pode concluir-se que existe uma probabilidade de continuação do dumping em caso de supressão das medidas.
D. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Produção da União e indústria da União
(48)
No decurso do presente inquérito, apurou-se que havia bicicletas fabricadas por cerca de 100 produtores da União, que se deram a conhecer no inquérito, bem como por outros produtores, os quais são maioritariamente representados pelas respectivas associações nacionais. Estas empresas constituem a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base. Ademais, o inquérito mostrou que a indústria está a beneficiar do regime de isenção descrito no considerando 1.
(49)
Todas as informações disponíveis, incluindo as informações facultadas no pedido, os dados recolhidos junto dos produtores da União e das associações nacionais antes e após o início do inquérito, bem como as estatísticas de produção gerais, foram utilizadas para estabelecer a produção total da União.
2. Consumo no mercado da União
(50)
As vendas dos produtores da União foram avaliadas com base nas respostas dadas pelos produtores ao questionário de amostragem e nos dados constantes do pedido apresentado pelo requerente. Os dados constantes do pedido foram obtidos junto de diversas associações de fabricantes de bicicletas na União.
(51)
O consumo aparente da União foi estabelecido com base no total de vendas dos produtores da União no mercado da União, tal como estimado no considerando 68, a que se adicionaram as importações originárias de todos os países, tal como registadas pelo Eurostat.
(52)
Entre 2007 e o PIR, o consumo da União diminuiu 11 %, de 22 912 066 unidades no ano de 2007 para 20 336 813 unidades durante o PIR. A principal baixa de consumo teve lugar entre 2008 e 2009. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor sobre o consumo, em unidades.
Quadro 1 - Consumo
2007
2008
2009
PIR
Volume (unidades)
+ Total de importações
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Produção da União vendida no mercado da União
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Consumo
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Índice (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Volume e parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da República Popular da China
(53)
O volume de importações do produto em causa foi estabelecido com base nas estatísticas fornecidas pelo Eurostat. O volume das importações objecto de dumping do produto em causa originário da RPC diminuiu 38 % durante o período considerado, atingindo um nível de cerca de 615 920 unidades durante o PIR (ver quadro 2). No início do período considerado, as importações do produto em causa provenientes da RPC foram 26 % mais elevadas que as que ocorreram durante o PIR do inquérito anterior (1 de Abril de 2003 a 31 de Março de 2004: 733 901 unidades (9)). A maior baixa nas importações do produto em causa teve lugar entre 2008 e 2009, o que está em consonância com o que se passou a nível do consumo total da União (ver quadros 1 e 2).
(54)
Como as importações provenientes da RPC diminuíram mais que o consumo durante o período considerado, a parte de mercado da RPC baixou ligeiramente, de 4,4 % em 2007 para 3,1 % no PIR.
(55)
A evolução das importações e da parte de mercado das bicicletas originárias da RPC durante o período considerado é apresentada no quadro que se segue.
Quadro 2 - Importações provenientes da RPC
2007
2008
2009
PIR
Volume das importações provenientes do país em causa (unidades)
986 514
941 522
598 565
615 920
Índice (2007 = 100)
100
95
61
62
Parte de mercado das importações provenientes do país em causa
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Preços das importações em causa
4.1. Evolução dos preços
(56)
Como se explicou no considerando 35, a Comissão considerou os preços de importação registados pelo Eurostat para a RPC como uma fonte aceitável para efeitos do inquérito em curso.
(57)
De acordo com os dados do Eurostat, os preços médios ponderados, seguidamente indicados sob a forma de índice, das importações originárias da RPC aumentaram 125 % entre 2007 e o PIR. Os preços de importação cresceram consideravelmente em 2009, mantendo-se em seguida quase constantes. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 3 - Preços das importações em causa
2007
2008
2009
PIR
RPC
Índice (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Subcotação dos preços
(58)
A Comissão efectuou a sua análise da subcotação dos preços no que respeita às bicicletas originárias da RPC com base nas informações apresentadas no decurso do inquérito pelos produtores da União incluídos na amostra e nos preços médios registados pelo Eurostat. Os preços de venda da indústria da União considerados foram os preços praticados por clientes independentes, ajustados, quando necessário, para o estádio à saída da fábrica. A comparação mostrou que, após dedução do direito anti-dumping, as importações provenientes da RPC estavam a subcotar os preços da indústria da União em 53 %.
5. Importações provenientes de outros países
(59)
Com base nos dados do Eurostat, as importações originárias de outros países terceiros diminuíram de 9 087 000 unidades, em 2007, para 8 587 000 unidades, no PIR, o que representa uma baixa global de 6 %. Essas importações seguiram a tendência de redução do consumo da União (- 11 %), embora a um ritmo mais lento. A parte de mercado dos países terceiros aumentou de 40 % para 42 % durante o período considerado. No entanto, tal como referido nos considerandos 35 e 56, os preços registados pelo Eurostat não reflectem as diversas gamas do produto de cada país, sendo por conseguinte somente utilizados valores sob a forma de índice para indicar a evolução dos preços. Pelo facto de a gama de produtos das importações originárias de outros países terceiros não ser conhecida, não se afigura significativo comparar os preços dessas importações com os preços da indústria da União. Todavia, a Comissão procurou obter informações adicionais sobre as importações originárias de outros países terceiros que estiveram na origem da maior parte das importações de bicicletas. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 4 - Importações provenientes de outros países
2007
2008
2009
PIR
Todos os tipos de produto
Unidades (milhar)
Parte do mercado
Preço EUR/unidade
Unidades (milhar)
Parte do mercado
Preço EUR/unidade
Unidades (milhar)
Parte do mercado
Preço EUR/unidade
Unidades (milhar)
Parte do mercado
Preço EUR/unidade
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Valor indexedo
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Tailândia
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Valor indexado
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipinas
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Valor indexado
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malásia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Valor indexado
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Valor indexado
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunísia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Valor indexado
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Outros
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Valor indexado
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
TOTAL
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Valor indexado
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
(1) Taiwan
(60)
O volume de importações provenientes de Taiwan diminuiu durante o período considerado, de 3 158 600 unidades em 2007 para 2 958 000 unidades no PIR, tendo a sua parte de mercado aumentado ligeiramente, de 14 % para 15 %, durante o mesmo período. As importações de bicicletas provenientes de Taiwan destinam-se ao mercado de topo de gama. Durante o inquérito, foi demonstrado, comparando os modelos, que as importações provenientes de Taiwan são vendidas a um preço mais elevado que os modelos similares produzidos pela indústria da União, tal como no período de inquérito anterior (10). Além disso, durante o período considerado, o preço das importações manifestou uma tendência de subida, registando um aumento de 25 % no PIR, em comparação com 2007.
(2) Tailândia
(61)
As importações originárias da Tailândia diminuíram durante o período considerado, passando de 1 534 000 unidades em 2007 para 1 397 000 unidades durante o PIR. O declínio das importações esteve em consonância com a evolução do consumo, mantendo-se a sua parte de mercado estável, nos 7 %. No entanto, as importações de bicicletas provenientes da Tailândia são constituídas por bicicletas de gama média e o inquérito mostrou que, comparando os modelos, as importações provenientes da Tailândia são vendidas a um preço mais elevado que os modelos similares produzidos pela indústria da União. Além disso, durante o período considerado, o preço das importações manifestou uma tendência de subida, registando um aumento de 27 % no PIR, em comparação com 2007.
(3) Sri Lanka
(62)
As importações provenientes do Sri Lanka duplicaram durante o período considerado, passando de 574 000 unidades em 2007 para 1 101 000 unidades no PIR, e a sua parte de mercado atingiu os 5 % no final do período considerado. Foi, contudo, alegado por uma das partes interessadas que os exportadores chineses estão a evadir os direitos anti-dumping mediante transbordo via Sri Lanka. No momento presente, a Comissão não dispõe de informações suficientes para tirar qualquer conclusão quanto à situação dessas importações. Em tais circunstâncias, não pode excluir-se que as importações declaradas como originárias do Sri Lanka estão a contribuir para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(63)
Após a divulgação das conclusões, uma das partes interessadas sustentou que a possível evasão via Sri Lanka não passava de uma conjectura e que qualquer alegação relativa a práticas de evasão via Sri Lanka não devia ser tida em conta nas conclusões finais. Convém assinalar, a este propósito, que, tal como se indica claramente no considerando 62, a Comissão não tirou qualquer conclusão quanto a este assunto.
6. Situação económica da indústria da União
6.1. Observações preliminares
(64)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
(65)
Tal como atrás se expôs, tendo em conta o elevado número de produtores da União que apresentaram a denúncia, foi necessário recorrer a disposições em matéria de amostragem. Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores de prejuízo foram estabelecidos da seguinte maneira:
-
os elementos macroeconómicos (capacidade de produção, volume de vendas, parte de mercado, emprego, produtividade, crescimento, amplitude da margem de dumping e recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping) foram avaliados ao nível do conjunto da produção da União, com base nos dados recolhidos junto das associações nacionais de produtores da União e junto de empresas individuais. Sempre que possível, estes dados foram comparados com as informações gerais disponibilizadas pelas estatísticas oficiais pertinentes,
-
os elementos microeconómicos (existências, preços de venda, cash flow, rendibilidade, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais, investimentos e salários) foram analisados ao nível das diversas empresas, ou seja, ao nível dos produtores da União incluídos na amostra.
6.2. Indicadores macroeconómicos
a) Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(66)
A produção da indústria da União diminuiu ligeiramente ano após ano durante o período considerado. Em finais do PIR, a produção baixou 11 %, em comparação com 2007, paralelamente à evolução do consumo. No Quadro 5, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 5 - Produção total da União
2007
2008
2009
PIR
Volume (unidades)
Produção
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Índice (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
A capacidade de produção aumentou ligeiramente, 2 %, entre 2007 e o PIR. Como a produção baixou, a utilização da capacidade resultante mostrou uma diminuição global de 13 % entre 2007 e o PIR, atingindo 81 % de utilização da capacidade durante o PIR. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 6 - Capacidade de produção e utilização da capacidade
2007
2008
2009
PIR
Volume (unidades)
Capacidade de produção
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Índice (2007 = 100)
100
107
106
102
Utilização da capacidade
93 %
86 %
82 %
81 %
Índice (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Volume de vendas
(68)
O volume de vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes diminuiu 13 % entre 2007 e o PIR. Esta evolução é consentânea com a tendência geral para uma diminuição do consumo no mercado da União. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 7 - Vendas a clientes independentes
2007
2008
2009
PIR
Volume (unidades)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Índice (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Parte de mercado
(69)
A parte de mercado da indústria da União flutuou ligeiramente entre 2007 e o PIR. Globalmente, registou-se uma baixa de 1,3 pontos percentuais durante o período considerado. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 8 - Parte de mercado da União
2007
2008
2009
PIR
Parte de mercado da União
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Índice (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Emprego e produtividade
(70)
O emprego baixou 9 % durante o período considerado, passando de 14 925 trabalhadores em 2007 para 13 646 trabalhadores durante o PIR.
(71)
A produtividade aumentou ligeiramente em 2008, quando comparada com a de 2007, mas em seguida diminuiu. Globalmente, a produtividade baixou ligeiramente, 3 %, durante o período considerado. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 9 - Emprego total da União e produtividade
2007
2008
2009
PIR
Número de trabalhadores
14 925
14 197
14 147
13 646
Índice (2007 = 100)
100
95
95
91
Produtividade (unidades/ano)
926
954
903
899
Índice (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Crescimento
(72)
Em geral, há a assinalar que a parte de mercado do conjunto dos produtores da União baixou ligeiramente, 1,3 pontos percentuais, enquanto o nível de consumo baixava 11 %, o que indica claramente que esses produtores não tiveram capacidade para assegurar o respectivo crescimento.
f) Amplitude da margem de dumping
(73)
O dumping da RPC permaneceu durante o PIR. Como se explicou no considerando 34, o cálculo do dumping baseia-se nos preços médios registados pelo Eurostat, dada a reduzida colaboração dos exportadores chineses. Como se estabelece no considerando 35, os preços médios registados pelo Eurostat comportam uma informação limitada no que se refere à gama de produtos, o que se reveste de grande importância para o cálculo da margem de dumping; não obstante, tendo em conta a capacidade não utilizada da RPC, o impacto das margens de dumping efectivas na indústria da União não pode ser considerado negligenciável.
g) Recuperação na sequência de práticas de dumping anteriores
(74)
Analisou-se se a indústria da União teria recuperado dos efeitos das práticas de dumping anteriores. Concluiu-se que a recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping esperada da indústria da União não atingiu os níveis previstos, tal como demonstram, em especial, a rendibilidade persistentemente reduzida e uma diminuição da utilização da capacidade.
6.3. Indicadores microeconómicos
h) Existências
(75)
Um produtor não conseguiu fornecer informações coerentes sobre as existências no período considerado, devido à sua actual estrutura interna, pelo que os dados a ele referentes tiveram de ser excluídos da análise sobre as existências durante o período considerado.
(76)
As existências de bicicletas aumentaram ao longo do período em análise, passando de 880 935 unidades em 2007 para 1 091 516 unidades no PIR, o que corresponde a um aumento de 24 %. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 10 - Existências
2007
2008
2009
PIR
Volume (unidades)
Stocks no final do exercício
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Índice (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Preços de venda e custos
(77)
O preço médio de venda à saída da fábrica da indústria da União a clientes independentes na União registou uma tendência de ligeira subida no decurso do período considerado. Globalmente, a indústria da União aumentou os seus preços 9 % entre 2007 e o PIR, em consonância com a subida do custo de produção, como se explicou no considerando 79.
Quadro 11 - Preço unitário no mercado da União
2007
2008
2009
PIR
Preço unitário das vendas da União (EUR por unidade)
163
170
176
178
Índice (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
O custo de produção foi calculado com base na média ponderada de todos os tipos do produto similar fabricados pelos produtores incluídos na amostra.
(79)
Ao longo do período considerado, o custo de produção subiu 9 %. Esta subida deve-se principalmente a uma alteração na gama dos produtos. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 12 - Custo unitário de produção
2007
2008
2009
PIR
Custo unitário de produção (EUR por unidade)
165
169
180
180
Índice (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Após a divulgação das conclusões, uma das partes interessadas alegou que a subida do custo de produção ocorreu num contexto de baixa significativa dos custos de algumas matérias-primas, designadamente o aço e o alumínio, o que pode indicar que o prejuízo sofrido foi auto-infligido. No entanto, esta alegação não foi apoiada por elementos de prova suficientes. Com efeito, a parte em questão apresentou apenas dados que, de forma muito geral, mostram a evolução dos preços do alumínio e do aço durante o período considerado, mas não revelam em que medida essa evolução poderá ter tido impacto no custo de produção total das bicicletas. Por outro lado, este argumento só foi invocado após a divulgação das conclusões, isto é, numa fase avançada do processo, já não sendo por isso passível de verificação. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
j) Rendibilidade
(81)
A rendibilidade global dos produtores incluídos na amostra no que respeita ao produto em causa durante o primeiro ano do período considerado foi negativa (- 1,7 %). Em 2008, os produtores da União tornaram-se rentáveis. Contudo, em 2009 e no PIR, a indústria registou novamente perdas.
(82)
A tendência atrás referida indica que a indústria da União se encontra numa situação frágil, quando comparada com a do inquérito anterior em que a sua rendibilidade era de 3,6 % durante o PIR.
Quadro 13 - Rendibilidade
2007
2008
2009
PIR
Rendibilidade das vendas na União
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Índice (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Após a divulgação das conclusões, foi alegado, muito embora sem ter sido fornecida nenhuma prova documental de apoio, que a indústria da União não tinha conseguido melhorar a sua eficácia e o seu desempenho. Pelo contrário, o inquérito mostrou que a indústria da União envidou esforços manifestos para se adaptar à pressão exercida sobre os preços em resultado das importações objecto de dumping, transferindo as suas instalações de produção no interior da União a fim de aumentar a sua rendibilidade, como se refere no considerando 85. Por conseguinte, estas alegações foram rejeitadas.
k) Retorno dos investimentos
(84)
Os investimentos na área do produto em causa baixaram de forma significativa durante o período considerado, passando de 21 491 000 EUR em 2007 para 11 738 000 EUR durante o PIR. Este facto explica-se, em grande medida, pela crise económica que teve início em 2008 e atingiu o seu auge durante o PIR, altura em que o acesso ao capital se tornou ainda mais difícil e as previsões de vendas eram pessimistas.
(85)
Note-se que boa parte dos investimentos feitos se destinou a aumentar a eficiência do processo de fabrico e a mantê-lo actualizado de acordo com as mais recentes tecnologias. Neste processo, alguma capacidade de produção foi desviada dos países da Europa Ocidental para os da Europa Oriental, tendo a base de produção sido alargada a quase todos os Estados-Membros e a vitalidade da indústria da União bem como os seus esforços para se manter competitiva sido revelados.
Quadro 14 - Investimentos e retorno dos investimentos
2007
2008
2009
PIR
Investimentos (em milhares de EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Índice (2007 = 100)
100
101
50
55
Retorno dos investimentos
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Devido à sua estrutura interna, um produtor não conseguiu fornecer informações coerentes sobre a sua produção líquida de activos imobilizados no período considerado para o cálculo do retorno dos investimentos, pelo que os dados a ele referentes tiveram de ser excluídos da análise sobre o retorno dos investimentos durante o período considerado.
(87)
O retorno dos investimentos seguiu a tendência registada no que diz respeito à rendibilidade. Em 2007, os produtores da União incluídos na amostra registaram um retorno dos investimentos negativo, de -16 %, o qual, durante o PIR, aumentou ligeiramente para um valor negativo de -10 %.
l) Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(88)
Devido à sua estrutura interna, um produtor não conseguiu fornecer informações coerentes sobre o cash flow no período considerado, o que tornou impossível estimar o cash flow relativo a uma dada parte de bicicletas de entre a sua actividade total, pelo que os dados a ele referentes tiveram de ser excluídos da análise sobre o cash flow durante o período considerado.
(89)
O cash flow, que representa a capacidade da indústria para autofinanciar as suas actividades, manteve-se positivo durante o período objecto de inquérito. Contudo, entre 2007 e o PIR, desceu cerca de 33 %. No quadro seguinte, apresentam-se dados de pormenor.
Quadro 15 - Cash flow
2007
2008
2009
PIR
Cash flow (em milhares de EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Índice (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Os produtores incluídos na amostra obtêm capitais quer a nível interno, se pertencerem a grupos empresariais, quer contraindo empréstimos bancários. Noutros casos, o cash flow gerado pela empresa é utilizado como fonte de financiamento. Nenhum dos produtores incluídos na amostra revelou grandes dificuldades em obter capitais.
m) Salários
(91)
Durante o período considerado, o custo salarial por trabalhador aumentou 11 %, o que reflecte uma transferência da produção para produtos ligeiramente mais sofisticados.
Quadro 16 - Salários
2007
2008
2009
PIR
Custo salarial por trabalhador (em EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Índice (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Após a divulgação das conclusões, surgiu o argumento de que o custo salarial por trabalhador estava a subir, enquanto, simultaneamente, a procura registava uma quebra, o que indicaria que o prejuízo era auto-infligido. Na verdade, como mostra o quadro anterior, o custo salarial por trabalhador aumentou 11 % durante o período considerado. Todavia, como foi explicado no considerando 70, o número de trabalhadores sofreu uma redução de 9 %. Consequentemente, o custo salarial total subiu apenas 2 %. O impacto global na rendibilidade da indústria da União revelou-se, portanto, muito pequeno.
7. Conclusão sobre o prejuízo
(93)
As medidas anti-dumping existentes tiveram claramente impacto na situação da indústria da União. Na verdade, esta indústria conseguiu, até certo ponto, beneficiar da existência das medidas, tendo mantido uma parte de mercado estável. Não obstante, a produção da União decresceu e a margem de lucro permaneceu insuficiente. Eventuais possibilidades de maior crescimento e lucros foram coarctadas pela pressão das importações objecto de dumping em termos de preço e volume.
(94)
Como indicado no considerando 53, os volumes de importações provenientes da RPC diminuíram entre 2007 e o PIR. No entanto, a maior quebra no volume de importações registou-se entre 2008 e 2009, altura em que os preços das importações provenientes da RPC aumentaram consideravelmente. Não obstante, tal como foi revelado no inquérito e está explicado no considerando 58, esse aumento de preço ainda não foi suficiente para permitir que a indústria melhorasse a sua situação. Na verdade, as importações provenientes da RPC subcotavam os preços da indústria da União em 53 %.
(95)
A indústria encontra-se claramente numa situação de fragilidade, já que está a registar perdas. Quase todos os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro dos produtores da União - como rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow - se deterioraram durante o período considerado. Por conseguinte, não pode concluir-se que a indústria da União se encontra fora de perigo. Além do mais, esta situação pode ter sido ainda exacerbada pela pressão das importações que possivelmente evadiam as medidas.
(96)
Atendendo ao que precede, conclui-se que, no seu conjunto, a indústria da União se mantém numa situação económica vulnerável e tem continuado a sofrer um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o do regulamento de base.
8. Impacto das importações objecto de dumping e de outros factores
8.1. Impacto das importações objecto de dumping
(97)
Paralelamente à diminuição do consumo na União, a parte de mercado das importações chinesas diminuiu ligeiramente, de 4,4 % para 3,1 % (ver considerando 53). Como foi mencionado no considerando 58, com base num cálculo que exclui o direito anti-dumping, as importações chinesas subcotaram os preços da indústria da União em 53 % durante o PIR. Recorde-se que a taxa do direito é de 48,5 %. Consequentemente, o nível de subcotação demonstra, por um lado, a eficácia dos direitos em vigor e, por outro lado, a necessidade de manter as medidas. Esta conclusão é reforçada pelo facto de a subcotação apurada estar ao mesmo nível que no último inquérito de reexame. Assim, o impacto prejudicial, em termos de preços, das importações objecto de dumping provenientes da RPC sobre a indústria da União manteve-se significativo e, como foi explicado no considerando 58, irá provavelmente continuar.
8.2. Impacto da crise económica
(98)
Devido às condições económicas negativas que prevaleceram durante o PIR, o consumo de bicicletas diminuiu. A produção e o emprego diminuíram igualmente, seguindo a evolução do consumo. Como a indústria das bicicletas não tem custos fixos elevados, a baixa de produção não exerceu impacto na rendibilidade desta indústria na União.
(99)
Após a divulgação das conclusões, foi alegado que a indústria da União criou uma capacidade de produção suplementar quando o consumo da União estava em regressão, o que teve um impacto negativo na situação da indústria da União. Esta afirmação entra em contradição com a evolução do consumo e da capacidade descrita nos considerandos 52 e 67. Com efeito, o consumo registou sobretudo uma baixa entre 2008 e 2009, ao passo que a capacidade de produção já tinha crescido um ano antes, nomeadamente em 2007 e 2008. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
8.3. Importações provenientes de outros países
(100)
Como foi indicado no considerando 59, o volume de importações provenientes de outros países terceiros baixou 6 %, em conformidade com a evolução do consumo. A parte de mercado das importações provenientes de outros países passou de 40 % em 2007 para 42 % no PIR. O seu preço médio de importação registou uma tendência de aumento de 6 % entre 2007 e o PIR. Os principais países dos quais o produto em causa foi exportado foram Taiwan, a Tailândia e o Sri Lanka.
(101)
A parte de mercado das importações provenientes de Taiwan aumentou ligeiramente, de 14 % para 15 %, durante o período considerado. Todavia, a informação disponível indica que, tal como explanado no considerando 60, as importações provenientes de Taiwan se encontram em condições equitativas de concorrência em relação às bicicletas produzidas na União.
(102)
A parte de mercado das importações provenientes da Tailândia manteve-se constante durante o período considerado. Como se refere no considerando 61, a informação disponível indica que, durante o PIR, estas importações foram vendidas a um preço concorrencial em relação a bicicletas semelhantes produzidas na União.
(103)
As importações originárias do Sri Lanka aumentaram 92 % durante o período considerado. A respectiva parte de mercado ascendia a 5 % durante o PIR. No entanto, como se explica no considerando 62, foi alegado que as importações provenientes do Sri Lanka incluíam bicicletas de origem chinesa.
(104)
Em conclusão, entre os maiores países de exportação de bicicletas para a União, as importações provenientes de Taiwan e da Tailândia não podem ter tido um impacto negativo sobre a situação da indústria da União, principalmente devido aos seus níveis de preços (similares ou mesmo superiores aos preços da indústria da União). Em contrapartida, não pode excluir-se que as importações declaradas como originárias do Sri Lanka estejam a contribuir para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
8.4. Evasão
(105)
Foi alegado, com base em provas, que os exportadores chineses estão continuamente a evadir as medidas através de importações via diversos países e que essas importações causam prejuízo à indústria da União. Tendo em conta as provas de evasão descobertas pelo Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF) no passado, mais especificamente no que se referia a importações via Filipinas, não pode excluir-se que tal comportamento ilegal continue a ocorrer no mercado, causando prejuízo à indústria da União.
E. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. Observações preliminares
(106)
Conforme se descreve nos considerandos 66 a 91, a instituição de medidas anti-dumping permitiu à indústria da União recuperar do prejuízo sofrido, mas apenas em certa medida. Durante o período considerado, a indústria da União ficou numa situação frágil e vulnerável e continuou a estar exposta ao efeito prejudicial das importações objecto de dumping provenientes da RPC.
(107)
Em conformidade com artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as importações do país em causa foram avaliadas, a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de continuação do prejuízo.
2. Volumes de exportação chineses
(108)
Como se mencionou no considerando 40, a indústria de bicicletas chinesa está orientada para a exportação. As bicicletas chinesas estão presentes nos principais mercados mundiais, especialmente nos EUA e no Japão, onde ocupam uma posição dominante. Como se referiu num inquérito anterior (11), em finais dos anos 90, após dois anos de ausência do mercado norte-americano na sequência da instituição de direitos anti-dumping, os produtores-exportadores chineses conseguiram aumentar consideravelmente a sua presença nesse mercado num espaço de tempo muito curto. Em 2009, as exportações de bicicletas chinesas para os EUA eram da ordem das 14 055 000 unidades, num consumo total de 14 888 000 unidades.
(109)
Esta situação mostra que os produtores chineses estão aptos a exportar rapidamente e a penetrar em novos mercados, bem como a manter uma posição dominante por um largo período de tempo.
(110)
Após a divulgação das conclusões, uma das partes interessadas argumentou que, se as medidas viessem a caducar, as importações de bicicletas chinesas não aumentariam substancialmente porque os exportadores chineses experimentavam dificuldades em respeitar as normas de segurança europeias aplicáveis às bicicletas (EN 14764, EN 14765, EN 14766 e EN 14781). No entanto, este argumento não foi apoiado por qualquer prova documental. Pelo contrário, o inquérito mostrou que uma proporção significativa de bicicletas e partes de bicicletas é já importada da RPC, encontrando-se em conformidade com as normas de segurança requeridas. Não há, pois, razão para se considerar que os produtores chineses não estão em condições de respeitar as normas de segurança em vigor para as bicicletas. Assim, este argumento foi rejeitado.
3. Capacidade não utilizada no mercado da RPC
(111)
Como foi descrito no considerando 41, os dados recolhidos durante o inquérito revelaram a existência de uma capacidade não utilizada significativa disponível na RPC. Foram encontrados indícios claros que apontam para a conclusão de que uma grande parte dessa capacidade não utilizada poderia ser utilizada para aumentar as exportações para a União, na ausência de medidas anti-dumping. Tal é confirmado, em especial, pelo facto de não haver indicação de que os mercados de países terceiros ou o mercado interno chinês pudessem absorver qualquer produção adicional proveniente da RPC.
(112)
Além disso, após a divulgação das conclusões, foi alegado que o aumento do custo da mão-de-obra na RPC limitaria fortemente o aumento da capacidade de produção chinesa. A este propósito, note-se que, tal como se mencionou no considerando 26, a colaboração dos produtores-exportadores chineses foi muito reduzida e que não foram fornecidos números relativos ao custo da mão-de-obra e à capacidade na RPC. Por outro lado, a parte interessada em questão não apresentou qualquer elemento de prova em apoio da sua alegação. Assim, a referida alegação teve de ser rejeitada.
4. Alegações sobre a evasão
(113)
Como consta do considerando 105, foi invocado, com base em provas, que os exportadores chineses estão continuamente a evadir as medidas através de importações via diversos países, o que está também confirmado pelo OLAF no caso que envolve as Filipinas. Este tipo de comportamento mostra o grande interesse dos exportadores chineses pelo atraente mercado da União.
5. Conclusão
(114)
A indústria da União já sofria os efeitos das importações objecto de dumping desde há vários anos e actualmente ainda se encontra numa situação económica frágil.
(115)
Como atrás se demonstrou, a indústria da União conseguiu recuperar da prática de dumping chinesa graças às medidas anti-dumping em vigor. Durante o PIR, contudo, encontrou-se numa situação económica difícil. Neste contexto, se a indústria da União fosse exposta a volumes maiores de importações a baixo preço, objecto de dumping, provenientes do país em causa, tal resultaria provavelmente numa nova deterioração das vendas, da parte de mercado e dos preços de venda, bem como numa maior deterioração da situação financeira desta indústria.
(116)
Além disso, como foi afirmado no considerando 58, constatou-se também que o facto de os preços de venda dos produtores chineses subcotarem os da indústria da União, em média em 53 %, aponta para que, na ausência de medidas, os produtores-exportadores chineses irão provavelmente exportar o produto em causa para o mercado da União a preços consideravelmente inferiores aos da indústria da União.
(117)
À luz das conclusões estabelecidas durante o inquérito, nomeadamente a capacidade não utilizada na RPC, o facto de a indústria chinesa se orientar para a exportação e o comportamento dos exportadores chineses em mercados estrangeiros que se verificou no passado, qualquer revogação das medidas apontaria para a probabilidade de continuação do prejuízo.
(118)
Finalmente, como se refere nos considerandos 105 e 113, a evasão está fortemente subjacente à conclusão da probabilidade de continuação de prejuízo. Constitui um elemento de prova claro o facto de o mercado europeu continuar a ser um mercado atractivo para os produtores chineses, que encaminhariam provavelmente volumes mais elevados de exportações para a União, na ausência das medidas anti-dumping.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(119)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, foi examinado se, não obstante as conclusões sobre o dumping prejudicial, podia claramente concluir-se que não seria do interesse da União manter as medidas anti-dumping contra as importações originárias da RPC.
(120)
Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a adopção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das actuais medidas anti-dumping sobre as partes em questão.
(121)
A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, isto é, da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores.
2. Interesse da indústria da União
(122)
A indústria de bicicletas da União revelou ser viável e competitiva, desde que existam condições de mercado equitativas. Contudo, o inquérito mostrou que a indústria ainda se encontra numa situação débil, com um resultado financeiro próximo do limiar de rendibilidade. Por conseguinte, é necessário manter condições de concorrência efectiva no mercado da União.
(123)
Além disso, considerando que, em larga medida, há novos modelos de bicicletas que são desenvolvidos pela indústria da União, tais modelos também beneficiarão plenamente dessa evolução, em termos de volumes e de preços de venda, se as importações objecto de dumping deixarem de exercer tão forte pressão.
(124)
Considera-se que a manutenção das medidas irá beneficiar a indústria da União, a qual deverá, então, ficar em condições de manter ou, mesmo, aumentar o volume de vendas e, provavelmente, os preços de venda, gerando consequentemente o nível de rendibilidade necessário para poder continuar a investir em novas tecnologias.
(125)
Em contrapartida, se as medidas sobre as importações provenientes da RPC forem revogadas, é provável que se verifiquem maiores distorções do comércio, o que travará inevitavelmente o processo de recuperação da indústria da União. Considerando a capacidade de produção não utilizada na RPC e o comportamento dos exportadores chineses em mercados estrangeiros, é claro que, se as medidas forem revogadas, tornar-se-á muito difícil, senão impossível, que a indústria da União recupere e, até, que mantenha a sua posição. Pelo contrário, é provável que a situação prejudicial da indústria da União se agrave, o que pode levar a uma maior redução da capacidade de produção na União e ao encerramento de várias empresas de produção. Conclui-se, por conseguinte, que as medidas anti-dumping são do interesse da indústria da União.
(126)
Tendo em conta as conclusões sobre a situação da indústria da União tal como estabelecidas nos considerandos 93 a 96, e nos termos dos argumentos referentes à análise sobre a probabilidade de continuação do prejuízo constantes dos considerandos 106 a 117, pode igualmente considerar-se que seria provável que a situação financeira da indústria da União ficasse seriamente deteriorada se os direitos anti-dumping viessem a caducar.
3. Interesse dos utilizadores
(127)
O presente inquérito é apoiado pela Federação Europeia de Ciclistas (FEC), uma federação que tutela as associações nacionais de ciclistas da Europa.
(128)
A FEC sustenta que a Europa é o mercado mais importante para produtos de ciclismo modernos, com elevados padrões de qualidade e segurança, e que um influxo de produtos provenientes da RPC iria baixar tais padrões. Por outro lado, a FEC afirma que existe um enorme potencial de crescimento da indústria de bicicletas na economia da União, que ficaria ameaçado se os direitos anti-dumping desaparecessem.
(129)
Recorde-se que, nos inquéritos anteriores, se tinha concluído que o impacto da instituição de medidas não seria significativo para os utilizadores. Não obstante a existência de medidas, os importadores/utilizadores da União puderam continuar a abastecer-se, entre outros países, na RPC. Não há quaisquer indícios acerca de eventuais dificuldades para encontrar outras fontes de abastecimento. Conclui-se, assim, que não é provável que a manutenção das medidas anti-dumping venha a ter consequências graves para os utilizadores da União.
4. Interesse dos fornecedores
(130)
Durante o inquérito, a Associação de Produtores de Partes de Bicicletas (Coliped) deu-se a conhecer, alegando que existem na União cerca de 300 fábricas que abastecem componentes aos produtores de bicicletas, empregando aproximadamente 7 300 trabalhadores, e que a existência da indústria fornecedora depende, pois, inevitavelmente da continuação da produção de bicicletas na Europa. A este respeito, verificou-se que, na ausência de medidas, é provável que outras empresas cessem a respectiva produção de bicicletas na Europa, o que terá repercussões negativas na indústria de componentes da União, comprometendo, deste modo, o nível de emprego da indústria fornecedora. Conclui-se, por conseguinte, que a instituição de medidas é do interesse dos fornecedores.
5. Interesse dos importadores
(131)
Só um importador independente respondeu ao questionário sobre as importações provenientes da RPC, mas a sua resposta estava incompleta visto ele estar a preparar-se para cessar actividades por motivos não divulgados.
(132)
Note-se, em primeiro lugar, que, tendo em conta o reduzido grau de colaboração dos importadores, tornava-se impossível realizar uma avaliação exaustiva dos efeitos prováveis da instituição ou não instituição de medidas. Recorde-se ainda que as medidas anti-dumping não têm por objectivo impedir as importações, mas restaurar condições equitativas de concorrência no mercado e assegurar que as importações não são efectuadas a preços de dumping prejudiciais. Dado que as importações a preços equitativos e que as importações originárias de países terceiros poderão continuar a entrar no mercado da União, é provável que o comércio tradicional dos importadores não seja afectado de forma significativa. É igualmente claro que os produtores da União têm capacidade suficiente para assegurar os fornecimentos que resultem de um eventual aumento da procura de bicicletas. Por outro lado, tal como se pode observar no quadro que figura no considerando 59, as importações provenientes de outros países terceiros indicam que existem capacidades substanciais para produzir bicicletas nesses países. Por conseguinte, é muito improvável que venha a verificar-se uma escassez da oferta no mercado de bicicletas.
(133)
Uma vez que as importações a preços equitativos continuarão a poder entrar no mercado da União, é provável que os importadores prossigam as suas actividades tradicionais, mesmo que sejam mantidas na RPC as medidas anti-dumping sobre as importações objecto de dumping. O reduzido grau de colaboração dos importadores independentes, bem como o facto de, na sequência da instituição de medidas contra a RPC, o inquérito não ter permitido demonstrar que os importadores tivessem enfrentado dificuldades particulares, reforçam a anterior conclusão.
6. Conclusão
(134)
A continuação em vigor das medidas sobre as importações de bicicletas originárias da RPC é indubitavelmente do interesse tanto da indústria da União como dos fornecedores de partes de bicicletas da União. Permitirá que a indústria da União cresça e melhore a sua situação, restabelecendo condições de concorrência equitativa. Por outro lado, os importadores não serão afectados de forma significativa, dado que continuarão disponíveis no mercado bicicletas a preços equitativos. Em contrapartida, na ausência de medidas instituídas, é provável que haja produtores de bicicletas da União que se vejam obrigados a cessar as respectivas actividades, ameaçando assim a existência dos fornecedores de partes de bicicletas da União.
(135)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para não instituir direitos anti-dumping sobre as importações de bicicletas originárias da RPC.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
(136)
Atendendo às considerações anteriores, devem manter-se as medidas anti-dumping sobre as bicicletas. Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, a extensão das medidas após um reexame da caducidade aplicar-se-ia, normalmente, por cinco anos, a menos que existissem motivos ou circunstâncias específicas que implicassem uma redução do período de vigência.
(137)
Neste contexto, deve assinalar-se que o presente processo se caracteriza por circunstâncias especiais, como referido nos considerandos 1 e 48, que devem também reflectir-se adequadamente no período de vigência das medidas anti-dumping. Basicamente, a indústria da União está a beneficiar de um pacote atípico de medidas, que combina direitos ad valorem sobre bicicletas acabadas e um regime de isenção que permite a esta indústria a utilização de partes de bicicletas chinesas isentas de direitos antievasão, desde que se cumpram determinadas condições.
(138)
O presente reexame da caducidade confirmou a complexidade do sector das bicicletas e a sua estreita interconexão com o sector das partes de bicicletas. Mostrou que a indústria de bicicletas da União recorre em grande medida, como se refere no considerando 1, ao regime de isenção aplicável às importações de partes de bicicletas. É, pois, importante que o funcionamento das medidas seja regularmente reexaminado. Por estes motivos, analisou-se se seria conveniente limitar o período de vigência das medidas a três anos.
(139)
Após a divulgação das conclusões, vários produtores da União e respectivas associações sustentaram que as medidas deviam ser prorrogadas por cinco anos. As partes em questão afirmaram essencialmente que os produtores de bicicletas estavam prontos a investir na produção de partes de bicicletas a fim de reduzirem a sua dependência das importações de partes de bicicletas chinesas, mas que um período de três anos era insuficiente para assegurar um retorno positivo a tais investimentos.
(140)
A este propósito, o argumento de que diversas partes interessadas realizaram ou tencionam realizar investimentos no sector das bicicletas ou partes de bicicletas não é pertinente para a avaliação da necessidade de medidas anti-dumping e da duração do respectivo período de vigência no âmbito de um reexame da caducidade. Na verdade, tal reexame só pode ter por base a determinação da existência ou não da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo caso as medidas venham a caducar.
(141)
Como já foi referido no considerando 137, importa lembrar que, desde a instituição inicial de medidas em 1993 e sua extensão às partes de bicicletas em 1997, a situação da produção de bicicletas na União mudou muito, na medida em que foram concedidas mais de 250 isenções. Para além disso, as medidas relativas às bicicletas estão directamente relacionadas com as medidas tornadas extensivas às partes de bicicletas e com o regime de isenção criado. Daí que a conclusão segundo a qual as medidas instituídas justificariam um reexame, tal como mencionado no considerando 138, se mantém válida. Neste contexto, o Conselho faz notar que a Comissão tem a possibilidade de iniciar ex officio um reexame intercalar que abranja os aspectos relativos ao dumping, ao prejuízo e ao regime de isenção, nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base.
(142)
Por estes motivos e considerando que o período de vigência das medidas será, de qualquer forma, um elemento a ter em conta em qualquer reexame, é prematuro avaliar, no âmbito do presente reexame da caducidade, se existem razões ou circunstâncias especiais que possam requerer um período diferente do período normal de cinco anos previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. Considera-se, assim, que as medidas deveriam ser prorrogadas por um período de cinco anos, o que não exclui de forma alguma a possibilidade de uma revisão do período de vigência das medidas anti-dumping num eventual reexame intercalar completo que possa vir a realizar-se em função de conclusões futuras.
H. DISPOSIÇÕES FINAIS
(143)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das informações. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(144)
Conclui-se do que precede que os direitos anti-dumping deverão ser mantidos durante cinco anos,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de bicicletas e outros ciclos (incluindo os triciclos, mas excluindo os monociclos), sem motor, actualmente classificados nos códigos NC ex 8712 00 10 (código TARIC 8712001090), 8712 00 30 e ex 8712 00 80 (código TARIC 8712008090), originários da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, para os produtos descritos no n.o 1 é de 48,5 %.
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 3 de Outubro de 2011.