PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1331/2011 DO CONSELHO
de 14 de Dezembro de 2011
que institui um direito anti-dumping definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de determinados tubos sem costura de aço inoxidável originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia («Comissão»), apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 627/2011 (2) («regulamento provisório»), a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados tubos de aço inoxidável sem costura originários da República Popular da China («RPC»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 16 de Agosto de 2010 («denúncia») pelo Comité de Defesa da indústria dos tubos sem costura de aço inoxidável da União Europeia («comité de defesa»), em nome dos dois grupos de produtores da União («autores da denúncia») que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total de determinados tubos sem costura de aço inoxidável da UE.
(3)
Recorde-se que, em conformidade com o considerando 14 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2009 e 30 de Junho de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PI («período considerado»).
B. PROCEDIMENTO SUBSEQUENTE
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram. A Comissão continuou a procurar reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas.
(5)
Em relação aos três pedidos de exame individual, foi decidido, definitivamente, que não podiam ser concedidos pois tornariam o inquérito demasiado moroso e impediriam a sua conclusão num prazo razoável. Como referido no considerando 6 do regulamento provisório, a Comissão seleccionou uma amostra representativa, abrangendo 25 % do total das importações registadas no Eurostat durante o PI e mais de 38 % do volume total das exportações dos exportadores que colaboraram no PI. Como indicado no considerando 13 do regulamento provisório, dois dos três produtores-exportadores incluídos na amostra constituíam grandes grupos. A dimensão dos grupos representava uma carga apreciável para o presente inquérito em termos de esforço requerido tanto pela investigação como pela análise. Nestas circunstâncias, não foi possível atender os pedidos de exame individual por parte de produtores-exportadores adicionais.
C. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(6)
Recorde-se que o produto em causa é descrito no considerando 15 do regulamento provisório como tubos sem costura de aço inoxidável (com excepção dos providos de acessórios para transporte de gases ou de líquidos destinados a aeronaves civis), originários da RPC, actualmente classificados nos códigos 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 e ex 7304 90 00 («produto em causa»).
(7)
Na ausência de quaisquer observações sobre o produto em causa na sequência da divulgação provisória, confirmam-se os considerandos 15 a 19 do regulamento provisório.
2. Produto similar
(8)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o considerando 20 do regulamento provisório.
D. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado
(9)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes contestaram determinadas conclusões relacionadas com a determinação do TEM, como enunciado nos considerandos 21 a 43 do regulamento provisório.
(10)
Uma parte alegou que a Comissão não divulgou a diferença de preços das matérias-primas entre a UE e o mercado da RPC. A este respeito, assinale-se que tanto a divulgação TEM como o regulamento provisório divulgam a diferença de preço nominal entre os preços das matérias-primas da UE,dos EUA e da RPC. Como se refere no considerando 27 do regulamento provisório, esta diferença, em média e consoante o tipo de aço, representa cerca de 30 %. Quanto às fontes de informação que constituem a base desta comparação, a Comissão utilizou dados disponíveis provenientes de produtores da UE e produtores-exportadores da RPC, que colaboraram no inquérito. Esses dados foram cruzados com outras fontes de acesso público (3).
(11)
Alegou-se também que a Comissão não fez qualquer comparação de preços de minério de ferro importado na RPC e preços do mercado internacional. Uma alegação similar foi a de que não tinham sido disponibilizados dados sobre o impacto do minério de ferro nos custos das matérias-primas (billets, lingotes, barras redondas) adquiridas pelos produtores do produto em causa. A referência ao minério de ferro no considerando 28 do regulamento provisório foi feita no contexto de uma vantagem comparativa para analisar uma possível explicação para os baixos preços de billets, lingotes e barras redondas na RPC. O minério de ferro bem como o níquel e o crómio são os principais factores na produção de billets, lingotes e barras redondas de aço inoxidável. Mas, devido ao facto de que os preços do minério de ferro, níquel e crómio são, em geral, baseados em preços do mercado internacional, o seu impacto sobre a diferença de preço entre billets, lingotes e barras redondas da UE e da RPC e, em última análise, sobre os tubos sem costura de aço inoxidável, só pode ser limitado. Por conseguinte, as conclusões que levaram à rejeição do critério 1 do pedido de TEM não se basearam nos preços do minério de ferro mas na diferença de preços das matérias-primas, ou seja, billets, lingotes e barras redondas, utilizadas directamente na produção do produto em causa; esta diferença de preço conjugada com a comprovada interferência do Estado (taxa de exportação e inexistência de reembolso do IVA) levou à conclusão de que não se comprovara o cumprimento do critério 1 para a concessão do TEM.
(12)
Uma das partes reiterou em várias ocasiões a mesma alegação relativamente a aspectos processuais da determinação do TEM. A alegação referia-se às consultas com o Comité Consultivo dos Estados-Membros, designadamente a informação transmitida a esse comité no decurso do presente inquérito. A questão foi explicada em duas cartas enviadas a essa parte e objecto de vários intercâmbios de comunicação com o conselheiro auditor. Refira-se que, segundo o artigo 19.o, n.o 5, do regulamento de base, os intercâmbios de informações relativamente às consultas no âmbito do Comité Consultivo dos Estados-Membros não devem ser divulgados, excepto se o regulamento de base disponha especificamente nesse sentido. Logo, as disposições em vigor não prevêem que às partes se dê acesso aos intercâmbios entre a Comissão e os Estados-Membros.
(13)
A mesma parte formulou algumas alegações relacionadas, sobretudo, com a questão das distorções no mercado das matérias-primas. Explicou que os billets de aço inoxidável adquiridos no mercado interno da RPC representavam apenas uma fracção das aquisições de matérias-primas durante o PI. A este respeito, note-se, antes do mais, que o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base não estabelece qualquer limiar quanto à proporção de aquisições de matérias-primas que teriam de ser afectadas pelas distorções. O artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base dispõe que os custos dos principais factores de produção têm de reflectir substancialmente valores do mercado. Mais importante, todavia, a Comissão explicou que as distorções no mercado das matérias-primas na RPC, diziam respeito às principais matérias-primas utilizadas na produção de tubos sem costura de aço inoxidável e não apenas a billets. As principais matérias-primas utilizadas na produção de tubos sem costura de aço inoxidável são billets de aço inoxidável, lingotes e barras redondas que representam mais de 50 % do custo de produção do produto em causa. Essas matérias-primas são colectivamente abrangidas pelo código SH 7218 10 (lingotes e outras formas primárias de aço inoxidável). Estão todas sujeitas a uma taxa de exportação de 15 % e, por outro lado, não estão sujeitas a qualquer reembolso do IVA de 17 % quando exportadas. É neste aspecto que se determinaram distorções que levaram à conclusão de que nenhum dos produtores-exportadores da RPC cumpria o critério 1 da avaliação MET. Em relação à empresa que levantou esta objecção, as matérias-primas utilizadas para a produção do produto em causa adquiridas no mercado interno da RPC representavam uma parte substancial (cerca de 30 %) das aquisições.
De assinalar que, além disso, a outra grande parte é importada de empresas coligadas. Se se analisarem especificamente as aquisições junto de fornecedores independentes, mesmo 56 % foram adquiridas no mercado interno. Deste modo, ao contrário do que alega a empresa, não se deturparam os factos em relação à determinação do TEM, nem na comunicação com a empresa nem no processo de consulta com o Comité Consultivo, que foi mantido informado sobre todos os argumentos apresentados. Por conseguinte, a referida alegação teve de ser rejeitada.
(14)
Uma das empresas sustentou que a decisão de negar o TEM devia ser individual, relativa a cada empresa, ao passo que no caso vertente as instituições tornaram as conclusões à escala nacional extensivas aos produtores individuais. Este argumento não pode ser aceite; na realidade, as instituições examinaram individualmente cada produtor incluído na amostra. O facto de as instituições terem chegado à mesma conclusão relativamente aos três produtores deve-se à interferência do Estado no processo de tomada de decisão de cada um deles, tal como se expende no regulamento provisório.
(15)
Tendo em conta o que precede, confirma-se a conclusão de que todos os pedidos de TEM deviam ser negados, como se estabelece nos considerandos 21 a 43 do regulamento provisório.
2. Valor normal
a) País análogo
(16)
Uma parte defendeu que os EUA deviam ter sido utilizados como país análogo. A este respeito, refira-se que os motivos para a não utilização dos EUA como país análogo foram exaustivamente enunciados nos considerandos 46 a 48 do regulamento provisório. A alegação tem de ser rejeitada, pois a parte não a fundamentou nem facultou quaisquer argumentos adicionais susceptíveis de alterar as conclusões relativas aos EUA como país análogo possível.
(17)
Por outro lado, importa sublinhar que a Comissão prosseguiu os seus esforços no sentido de obter colaboração de um país análogo adequado. Além das diligências referidas no considerando 47 do regulamento provisório, a Comissão contactou produtores nos seguintes países: Brasil, Canadá, Malásia, México, África do Sul, Coreia do Sul, Taiwan e Ucrânia. No total, foram contactadas 46 empresas sem que se conseguisse obter qualquer colaboração.
(18)
Tendo em conta o exposto, confirma-se a conclusão provisória de que o valor normal devia basear-se nos preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustados a fim de incluir um lucro razoável conforme consta do considerando 51 do regulamento provisório.
b) Determinação do valor normal
(19)
Como explicado nos considerandos 49 a 51 do regulamento provisório, o valor normal baseia-se nos preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustados a fim de incluir um lucro razoável, dos tipos do produto que mais se assemelham, com o mesmo diâmetro, a mesma qualidade de aço e o mesmo tipo (p.ex., estirado a quente ou estirado a frio).
(20)
As observações das partes relativas aos preços efectivamente pagos ou a pagar na União bem como aos ajustamentos (como estádio de comercialização e percepção da qualidade) foram analisadas nos considerandos 45 e 46.
(21)
Uma empresa alegou que o valor normal podia ser calculado com base nos preços de importação de perfis ocos de aço inoxidável nos EUA provenientes da UE ou na UE por produtores da União. Esta alegação não foi fundamentada. A empresa não apresentou argumentos que explicassem como esse cálculo seria mais adequado para a determinação do valor normal do que o método utilizado no regulamento provisório. Em particular, não se justificou por que motivo seria mais adequado calcular o valor normal com base nos preços dos perfis ocos do que com base nos preços da indústria da União para o produto similar.
(22)
Também não se explicou por que razão deviam ser consideradas as exportações da UE para os EUA. Esta alternativa não se afigura adequada, sobretudo devido ao facto de que todos os produtores colaborantes dos EUA dependem das importações provenientes das empresas-mãe na UE, como mencionado no considerando 48 do regulamento provisório. Aliás, os elevados custos de transformação nos EUA, como se refere no considerando 48 do regulamento provisório - o motivo por que os EUA não foram escolhidos como país análogo -, tornariam inadequado o método sugerido.
(23)
Quanto às exportações provenientes dos EUA e destinadas à UE, esta questão foi explicitamente abordada no considerando 49 do regulamento provisório. Considerou-se que os preços de exportação dos EUA seriam inquinados pelos altos custos de produção e que os volumes de tais exportações seriam muito limitados.
(24)
A mesma empresa propôs que se calculasse o valor normal com base nos preços de importação reais dos perfis ocos de aço inoxidável pagos pelos produtores da União. Todavia, o produtor da UE que importa perfis ocos provenientes da Índia na UE, como se refere na denúncia, não colabora no presente inquérito. Também nenhum dos produtores da União incluídos na amostra importa perfis ocos provenientes de qualquer país fora da UE. Por conseguinte, a metodologia proposta não pode ser utilizada.
(25)
Tendo em conta o exposto, confirma-se a determinação do valor normal, tal como consta dos considerandos 49 a 51 do regulamento provisório.
3. Preço de exportação
(26)
Uma parte reiterou a sua alegação de que, para assegurar uma comparação equitativa, devia ter sido considerada como data de venda a data de encomenda e não a data de facturação. Esta alegação fundamentava-se no artigo 2.o, n.o 10, alínea j), do regulamento de base. Como já se explicou à parte em causa no decurso da audição com o conselheiro auditor, que se realizou em 11 de Março de 2011, a disposição citada refere-se especificamente à conversão de divisas, ou seja, as taxas de câmbio aplicáveis quando a comparação de preços exige essa conversão de divisas. Consequentemente, a referência às datas de encomenda diz respeito às conversões de divisas no contexto de uma comparação equitativa entre o preço de exportação e o valor normal e não está relacionada com o volume de negócios nem com o volume das vendas de exportação para a UE durante o PI.
(27)
Em todos os casos, o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, pelo que o preço de exportação foi determinado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar. Por conseguinte, confirma-se o considerando 52 do regulamento provisório.
4. Comparação
(28)
Como se refere no considerando 20, as observações das partes relativas aos preços efectivamente pagos ou a pagar na União bem como aos ajustamentos (como estádio de comercialização e percepção da qualidade) foram analisadas nos considerandos 45 e 46.
(29)
Uma parte contestou o método de comparação do preço de exportação e do valor normal com base em três parâmetros específicos (diâmetro, qualidade do aço e tipo do produto, por exemplo, estirado a quente ou estirado a frio). A parte sustentou que as comparações deviam ter sido efectuadas a um nível de maior pormenor, ou seja, tendo em consideração mais parâmetros, designadamente espessura da parede, comprimento e ensaios.
(30)
Efectivamente, os serviços da Comissão recolheram informações relacionadas com vários parâmetros, incluindo comprimento, espessura da parede e ensaios.
(31)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e uma média ponderada dos preços de todas as transacções de exportação. Segundo o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, os cálculos de dumping devem basear-se em «todas as transacções de exportação para a Comunidade» mas «sob reserva das disposições pertinentes que regem a comparação equitativa». A empresa referiu o denominado número de controlo do produto e os parâmetros abrangidos. A este respeito, note-se que o número de controlo do produto é um instrumento utilizado no inquérito para estruturar e organizar a quantidade substancial de dados muito pormenorizados que as empresas facultam. É uma ajuda para efectuar uma análise mais pormenorizada de diferentes características do produto no âmbito da categoria do produto em causa e do produto similar. Para ser equitativa, a comparação baseou-se nas características mais pertinentes.
(32)
Na sequência da alegação da empresa, a Comissão enviou uma carta explicando que a espessura da parede de um tubo estava proporcionalmente ligada ao seu peso sendo, assim, indirectamente abrangida pela comparação. Outras características, como ensaios, têm efeitos pouco significativos na comparação. Por exemplo, quase todos os produtos em causa estão sujeitos a ensaios-tipo.
(33)
É importante sublinhar que, ao contrário do que afirma a empresa, a Comissão não ignorou quaisquer informações. Todavia, não é invulgar que determinados parâmetros utilizados no número de controlo do produto tenham uma menor ponderação e que alguns parâmetros mais do que outros constituam uma melhor base para uma comparação equitativa. Na comparação não foram ignorados quaisquer tubos com base em diferenças físicas ou por quaisquer outros motivos, tal como não foram criados quaisquer novos tipos do produto. Pelo contrário, todas as vendas foram incluídas na comparação, independentemente do diâmetro ou comprimento do tubo.
(34)
A empresa alegou ainda que a abordagem utilizada pela Comissão impediu-a de solicitar ajustamentos pelas características físicas. Esta alegação, mais uma vez, baseou-se no facto de a Comissão ter efectuado a comparação tendo em conta três parâmetros e não mais, questão esta que foi explicada nos considerandos 31 e seguintes.
(35)
No que diz respeito ao ângulo processual da questão da comparação, também evocado pela mesma parte, há que referir que a empresa teve plena oportunidade para comentar os cálculos efectuados no seu caso específico. Todos os dados dos cálculos foram divulgados no dia da publicação do regulamento provisório. A empresa comentou a questão dos parâmetros utilizados na comparação numa carta de 11 de Julho de 2011, pedindo esclarecimentos nesta matéria. Os serviços da Comissão responderam em 19 de Julho de 2011. A empresa reiterou os seus argumentos por carta datada de 29 de Julho de 2011. Por um lado discordava com a base de comparação, por outro repetidamente defendia que parâmetros como espessura da parede, comprimento ou ensaios tinham impacto nos preços. Como acima se explica, a Comissão reconhece que esses parâmetros tiveram algum impacto sobre os preços. Todavia, considerou-se mais adequado que os cálculos se baseassem nos três parâmetros mais importantes, pois assim se consegue o nível mais elevado de concordância e, simultaneamente, a possibilidade de se encontrarem vendas equivalentes para todas as transacções de exportação.
(36)
A empresa sustentou que fora impedida de solicitar ajustamentos. Este argumento tem de ser rejeitado. Durante todo o processo foi possível apresentar pedidos, designadamente por ocasião da divulgação provisória, quando a empresa teve acesso a todos os dados dos cálculos.
(37)
Uma parte alegou que aplicar os custos de produção de diâmetros mais pequenos a diâmetros maiores não reflecte os custos reais, porque os custos para os diâmetros maiores eram muito mais elevados. Todavia, a parte não apresentou qualquer alternativa nem fundamentou a alegação. Consequentemente, dado que não foi apresentado qualquer método alternativo, considerou-se que o método seguido era o mais razoável.
(38)
Uma empresa alegou que o número de ajustamentos (o facto de a Comissão ter utilizado três parâmetros e não mais, os ajustamentos sobre a percepção de qualidade e o estádio de comercialização) sugere que os produtos dos produtores da União dificilmente se comparam com aos produtos da RPC importados. A este respeito note-se que o simples facto de as instituições efectuarem ajustamentos é uma parte inerente de qualquer cálculo de dumping. Esses ajustamentos estão previstos no regulamento de base e, por conseguinte, não põem em causa a questão da comparabilidade entre produto em causa e produto similar. Aliás, a elevada taxa de concordância confirma que o produto em causa e o produto similar são plenamente comparáveis.
(39)
Tendo em conta o exposto, confirmam-se as conclusões dos considerandos 53 e 54 do regulamento provisório.
5. Margens de dumping
(40)
Uma parte alegou que, devido à elevada flutuação do preço do níquel, a margem de dumping deveria ter sido calculada numa base trimestral. Refira-se que no caso vertente a comparação entre preço de exportação e o valor normal não é uma comparação entre preços e custos, mas apenas entre os preços de venda médios ponderados (o valor normal foi estabelecido com base nos preços de venda da indústria da UE). Além disso, o aumento dos preços do níquel resultou de um aumento dos preços no mercado mundial, não constituindo portanto um fenómeno isolado da RPC. O aumento afectou, no máximo, três meses do PI, enquanto as vendas do produto em causa ocorreram durante todo o PI. Tais alterações dos preços das matérias-primas devem ser consideradas um factor normal da actividade comercial. O aumento dos preços do níquel deve afectar tanto produtores da União como da RPC, já que o níquel está cotado na Bolsa de Metais de Londres (London Metal Exchange). Quaisquer diferenças podem ser devidas a distorções nos preços das matérias-primas na RPC, não devendo, por conseguinte, ser consideradas nos cálculos. Logo, a alegação tem de ser rejeitada e a comparação baseada nos preços de exportação da RPC médios anuais com os preços da UE médios anuais, devidamente ajustados para incluir uma margem de lucro razoável. Por conseguinte, a referida alegação foi rejeitada.
(41)
Um produtor da RPC alegou e fundamentou que a determinação dos ajustamentos no cálculo da sua margem de dumping individual não estava correcta. A Comissão aceitou esta alegação e efectuou um novo cálculo que resultou numa margem de dumping de 83,7 %. Com excepção desta alteração, confirmam-se as conclusões referidas nos considerandos 55 a 61 do regulamento provisório. As margens de dumping revistas são as que se seguem:
Margens de dumping definitivas
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Média ponderada da amostra para os produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito referidos no anexo I
71,5 %
Todas as outras empresas
83,7 %
E. PREJUÍZO
1. Indústria da União
(42)
No que respeita à definição de indústria da União e à representatividade da amostra dos produtores da União, não foram recebidas alegações no seguimento da divulgação provisória. Confirmam-se, por conseguinte, os considerandos 62 e 63 do regulamento provisório.
2. Consumo da União
(43)
No que respeita ao consumo da União, não foram recebidas alegações. Confirmam-se, por conseguinte, os considerandos 64 a 66 do regulamento provisório.
3. Importações provenientes do país em causa
(44)
As partes interessadas não fizeram quaisquer observações no que se refere às conclusões provisórias sobre volume, parte de mercado e evolução dos preços das importações objecto de dumping. Confirmam-se, por conseguinte, os considerandos 67 a 69 do regulamento provisório.
(45)
No que se refere ao cálculo da subcotação dos preços pelas importações provenientes da RPC, tanto os produtores-exportadores da RPC como a indústria da União solicitaram mais informações sobre o método de determinação de alguns ajustamentos (como custos pós-importação, estádio de comercialização e percepção da qualidade) que foram aplicados nos cálculos. A Comissão acedeu em divulgar o modo como esses ajustamentos foram determinados garantindo simultaneamente o cumprimento das regras de confidencialidade.
(46)
No seguimento das observações do produtor da RPC, foi feita uma pequena correcção nos cálculos da subcotação dos preços, pois nos cálculos provisórios o ajustamento referente ao estádio de comercialização incluiu também uma parte dos custos pós-importação que tinham sido simultaneamente abrangidos por um ajustamento separado para todos os custos de pós-importação. A correcção resultou numa alteração de menos de um ponto percentual nas margens de subcotação e nível de eliminação do prejuízo (quanto à revisão do nível de eliminação do prejuízo ver considerandos 82 e 83) em comparação com a fase provisória.
(47)
Para além das alterações referidas acima e na ausência de outras observações, confirmam-se os considerandos 70 e 71 do regulamento provisório.
4. Situação económica da indústria da União
(48)
Após a divulgação provisória, alguns produtores-exportadores da RPC alegaram que determinados indicadores deviam ser excluídos da análise do prejuízo. Afirmaram, designadamente, que a produção e a utilização da capacidade caíram na mesma proporção que o consumo da União, alegando que, por esse motivo, tais indicadores não deviam ser considerados como factores na análise do prejuízo importante. Fizeram uma afirmação semelhante em relação à queda nas vendas da União que, alegadamente, ocorreram também a um ritmo comparável à redução do consumo.
(49)
Neste contexto, importa assinalar antes do mais que, segundo o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, na análise do prejuízo devem ser avaliados «todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciem a situação da indústria». No que se refere aos potenciais efeitos de quaisquer outros factores para além das importações objecto de dumping que possam ter contribuído para o prejuízo, a respectiva análise consta do capítulo F. Nexo de causalidade, sobretudo o ponto relativo aos efeitos de quaisquer outros factores (ver considerandos 59 a 69).
(50)
Na ausência de outras observações, confirmam-se os considerandos 72 a 89 do regulamento provisório.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(51)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 90 a 92 do regulamento provisório.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Efeitos das importações objecto de dumping e da recessão económica
(52)
Algumas partes reiteraram as alegações apresentadas no decurso da fase provisória de que parte substancial do prejuízo importante sofrido pela indústria da União devia ser atribuída outros factores que não as importações objecto de dumping.
(53)
Neste contexto, após a divulgação provisória, alguns produtores-exportadores da RPC alegaram que uma parte substancial da perda de volume de vendas e parte de mercado se devia à diminuição da procura decorrente da crise económica e não às importações objecto de dumping provenientes da RPC. Alegaram ainda que a diminuição comparável nos preços das importações da RPC e da indústria da União durante o período considerado (9 % e 8 %, respectivamente) indicava também que a queda dos preços da indústria da União se devia puramente à redução da procura do mercado e não ao efeito das importações objecto de dumping.
(54)
Em primeiro lugar, é de assinalar que, nos considerandos 103 a 106 do regulamento provisório, se reconhece que a recessão económica e a resultante contracção da procura tiveram um efeito negativo sobre o estado da indústria da União e que, como tal, podem ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União. Todavia, esta situação não diminui o efeito prejudicial das importações da RPC a baixos preços e objecto de dumping, cuja parte aumentou consideravelmente no mercado da União durante o período considerado.
(55)
Como se explica nos considerandos 104 e 105 do regulamento provisório, o efeito das importações objecto de dumping é muito mais nocivo num período de fraca procura do que durante um período de crescimento rápido. As importações da RPC parecem ter subcotado continuamente os preços da União durante o período considerado. Além disso, no PI, a subcotação dos preços situava-se entre 21 % e 32 %, representando as importações chinesas mais de 18 % da parte de mercado da União, como resultado de um considerável ganho de 7,9 pontos percentuais no período considerado. Portanto, se, por um lado, as importações da RPC exerceram uma evidente pressão em termos de preços, impedindo a indústria da União de estabelecer preços que cubram os custos (para não falar de preços rentáveis), por outro, o aumento do volume e parte de mercado dessas importações também tornou impossível que a indústria da União visasse volumes mais elevados de produção, de utilização da capacidade e de vendas, especialmente no que diz respeito a produtos de base vendidos sobretudo através de distribuidores.
(56)
Em segundo lugar, tirar conclusões apenas com base em determinados indicadores de prejuízo, como volume de vendas e parte de mercado, ou apenas preços de venda, distorceria a análise, neste caso. Por exemplo, as perdas em termos de volume de vendas e parte de mercado conjugaram-se, entre outros aspectos, com a grave deterioração da rendibilidade, e deveram-se, em grande medida, à pressão dos preços das importações objecto de dumping. No que diz respeito especificamente à questão da parte de mercado, a indústria da União perdeu 3,6 pontos percentuais para as importações da RPC durante o período considerado. Por último, e mais uma vez tendo em conta a taxa de subcotação e o aumento das importações da RPC, tanto em termos relativos como absolutos, de modo algum se pode concluir que a redução dos preços dos produtores da União nada teve a ver com os níveis de preços das importações objecto de dumping.
(57)
À luz do exposto, confirma-se o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo importante apurado, com base na significativa pressão quer de preços quer de volume exercida pelas importações da RPC sobre a indústria da União.
(58)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 94 a 96 do regulamento provisório.
2. Efeitos de quaisquer outros factores
(59)
No que diz respeito ao efeito das importações provenientes de outros países terceiros na União, alguns produtores-exportadores da RPC afirmaram que 1,0 dos 3,6 pontos percentuais de perda de parte de mercado pela indústria da União devia ser atribuído às importações provenientes do Japão e da Índia. Todavia, acontece que as importações da RPC ganharam parte de mercado à custa tanto de outras importações como da indústria da União. O aumento de 7,9 pontos percentuais da parte de mercado da RPC pode ser dividido em 3,6 pontos percentuais de perda de parte de mercado da indústria da União e 4,3 pontos percentuais de perda de parte de mercado de outras importações.
(60)
Os mesmos produtores-exportadores da RPC sustentaram que os preços médios das importações de alguns outros países terceiros, designadamente a Ucrânia, a Índia e os EUA, também tinham descido consideravelmente, podendo assim ter provocado prejuízo à indústria da União. A este respeito, importa referir, contudo, que, na globalidade, o preço médio das importações provenientes de todos os países que não a RPC até aumentaram 34 % durante o período considerado. Como já se afirmou no considerando 100 do regulamento provisório, o preço médio das importações provenientes dos EUA tinham excedido largamente os preços praticados no mercado da União. Como também sublinhado nesse mesmo considerando, a parte de mercado das importações provenientes da Ucrânia diminuiu enquanto as partes de mercado dos EUA e da Índia permaneceram basicamente estáveis. No entanto, com base nos dados do Eurostat sobre essas importações, não se pode concluir que as importações provenientes de outros países terceiros tenham desempenhado um papel significativo na deterioração do estado da indústria da União que fosse susceptível de quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações da RPC objecto de dumping e o prejuízo.
(61)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre as conclusões enunciadas nos considerandos 97 a 102 do regulamento provisório, confirmam-se essas conclusões.
(62)
Em relação aos efeitos da recessão económica, nos considerandos 52 a 58 analisam-se os motivos por que esse elemento não pode quebrar o nexo de causalidade. Dado que nenhuma das observações apresentadas contradiz esta afirmação, mantêm-se as conclusões enunciadas nos considerandos 103 a 106 do regulamento provisório.
(63)
Quanto ao desempenho das exportações da indústria da União, na ausência de quaisquer observações sobre as conclusões enunciadas nos considerandos 107 e 108 do regulamento provisório, confirmam-se essas conclusões.
(64)
Vários produtores-exportadores da RPC alegaram que o aumento de 18 % no custo unitário de produção, descrito no considerando 109 do regulamento provisório, desempenhou um papel mais importante na deterioração da rendibilidade da indústria da União do que as importações objecto de dumping, tendo solicitado uma análise mais detalhada do efeito desse aumento de custo unitário.
(65)
A Comissão examinou a questão e apurou que o aumento dos custos unitários de produção se podem atribuir a: custos de fabrico mais elevados devido aos preços mais elevados das matérias-primas, bem como aos custos fixos como mão-de-obra directa, depreciação, despesas gerais de fabrico e VAG e ainda à rápida queda da produção.
(66)
Dado que a flutuação dos custos das matérias-primas é, em grande parte, coberta pelo mecanismo de fixação de preços da indústria da União - o chamado mecanismo «sobretaxa de liga metálica» liga directamente os preços à cotação das matérias-primas mais importantes, tais como níquel, molibdénio e crómio -, é pouco provável que o seu impacto sobre a rendibilidade seja significativo. Contudo, os outros elementos, relacionados com volumes de produção e de venda insuficientes, tiveram um efeito directo sobre os níveis de rendibilidade. Como os volumes de produção e de vendas da indústria da União teriam sido significativamente mais elevados na ausência de importações objecto de dumping, não se pode concluir que o aumento do custo unitário de produção por si seja um factor importante causador de prejuízo, em vez das importações objecto de dumping, pois está indissoluvelmente ligado ao aumento de volume das importações objecto de dumping.
(67)
Alguns produtores-exportadores da RPC alegaram também que a falta de reestruturação da indústria da União apesar da queda do consumo pode ter sido um factor importante causador do prejuízo estabelecido.
(68)
A este respeito, importa sublinhar que a indústria da União teve de enfrentar não apenas o efeito da redução do consumo, mas também o impacto das importações objecto de dumping num período de baixa do consumo. No entanto, o inquérito mostrou que a indústria da União i) manteve a sua capacidade de produção na expectativa da natureza temporária da crise e da futura recuperação e não se pode esperar que adapte a capacidade por causa dos crescentes volumes de importações da RPC a preços de dumping, anormalmente baixos, ii) desenvolveu continuamente a sua gama de produtos tendo como objectivo produtos especializados de valor mais elevado, onde a concorrência da RPC se faz sentir menos e iii) reduziu a sua força de trabalho em 8 % e cortou o custo médio da mão-de-obra por trabalhador em 2 % no período considerado (se estas reduções forem vistas apenas no período de crise, ou seja, entre 2008 e o PI, representam 19 e 11 pontos percentuais, respectivamente). Todos estes elementos revelam que a indústria da União foi muito activa a tomar medidas numa tentativa de responder aos efeitos negativos derivados do prejuízo sofrido. Todavia, as medidas acima referidas provaram ser insuficientes para neutralizar os efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping num período de fraca procura.
(69)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 109 e 110 do regulamento provisório.
3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(70)
Nenhum dos argumentos avançados pelas partes interessadas demonstra que o impacto de outros factores para além das importações objecto de dumping provenientes da RPC seja de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo importante estabelecido. Tendo em conta o que precede, conclui-se que as importações objecto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
(71)
Confirmam-se, por conseguinte, as conclusões sobre o nexo de causalidade que figuram nos considerandos 111 a 113 do regulamento provisório.
G. INTERESSE DA UNIÃO
(72)
Atendendo às observações das partes, a Comissão continuou a sua análise relativa ao interesse da União.
1. Interesse da indústria da União
(73)
Não foram recebidas mais observações ou informações sobre o interesse da indústria da União. Confirmam-se, por conseguinte, as conclusões dos considerandos 116 a 120 do regulamento provisório.
2. Interesse dos importadores independentes na União
(74)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre este ponto, confirmam-se os considerandos 121 a 123 do regulamento provisório.
3. Interesse dos utilizadores
(75)
Após a instituição das medidas provisórias, uma empresa utilizadora que não tinha colaborado enviou algumas observações sobre o interesse da União. Designadamente, este utilizador sustentou que o impacto das medidas anti-dumping seria significativo sobre a empresa. Afirmou que os tubos de aço inoxidável eram um elemento essencial para diversos produtos a jusante, incluindo os fabricados pela empresa (por exemplo, permutadores de calor), e que existia também uma preocupação adicional de segurança do abastecimento, tendo em conta os atrasos que a empresa tinha sofrido em relação a alguns fornecimentos efectuados por produtores da União.
(76)
No entanto, dado que este utilizador só compra 5 % dos seus tubos de aço inoxidável junto de exportadores da China, o possível impacto sobre esta empresa parece limitado, tanto em termos de custos como de segurança do abastecimento.
(77)
No que se refere ao alegado impacto dos custos em particular, a empresa não fundamentou a sua alegação com dados reais. Importa igualmente recordar que, como referido nos considerandos 124 e 125 do regulamento provisório, o impacto em termos de custos sobre o único utilizador que colaborou plenamente foi considerado insignificante, tanto em relação à empresa no seu todo como ao seu departamento que utiliza tubos de aço inoxidável.
(78)
Quanto à questão da segurança do abastecimento que o utilizador evocou, convém referir que são numerosos os países terceiros, para além da RPC, que continuam a importar tubos de aço inoxidável na União. Além disso, como a indústria da União continua a ser o mais importante fornecedor do produto, sua existência é igualmente fundamental para a indústria utilizadora.
(79)
Se bem que na fase provisória se tenha também considerado que as medidas anti-dumping pudessem ter um impacto mais grave sobre os utilizadores que necessitam de quantidades substanciais de tubos de aço inoxidável importados da RPC para fabricar os seus produtos a jusante (ver considerando 126 do regulamento provisório), tendo em conta a inexistência de qualquer alegação fundamentada ou de quaisquer novas informações no seguimento da divulgação provisória, pode-se concluir que as vantagens essenciais para a indústria da União decorrentes da instituição de medidas anti-dumping parecem compensar os impactos negativos esperados em relação a esses utilizadores. Por conseguinte, confirmam-se as conclusões sobre o interesse dos utilizadores enunciadas nos considerandos 124 a 130 do regulamento provisório.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(80)
À luz do que precede, conclui-se definitivamente que, em termos gerais, não há razões imperiosas para não instituir direitos anti-dumping definitivos sobre as importações do produto em causa originário da RPC. Confirmam-se, por conseguinte, as conclusões apresentadas nos considerandos 131 e 132 do regulamento provisório.
H. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(81)
Os autores da denúncia alegaram que o lucro-alvo de 5 %, estabelecido na fase provisória, era excessivamente baixo e reiteraram que um nível de 12 % se justificaria, atendendo ao facto de que a indústria em causa é capital-intensiva e exige permanentemente melhorias técnicas e inovações, por consequência, investimentos apreciáveis. Os autores da denúncia defenderam que seria necessário um tal nível de rendibilidade para gerar um retorno do capital suficiente e possibilitar esses investimentos. Todavia, a alegação não foi convincentemente fundamentada com números reais. Conclui-se, portanto, que se deve manter a margem de lucro de 5 % estabelecida na fase provisória.
(82)
No que se refere à determinação do nível de eliminação do prejuízo, como já assinalado no considerando 45, a pequena correcção referente ao ajustamento para o estádio de comercialização que afectou o cálculo da subcotação dos preços aplicou-se igualmente no contexto do cálculo do nível de eliminação do prejuízo.
(83)
Esta alteração resultou numa ligeira revisão do nível de eliminação do prejuízo. Assim, o nível de eliminação do prejuízo situa-se entre 48,3 % e 71,9 %, como se pode ver no quadro abaixo:
Empresa/empresas
Nível de eliminação do prejuízo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Média ponderada da amostra para os produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito referidos no anexo I
56,9 %
Todas as outras empresas
71,9 %
(84)
Um produtor-exportador da RPC sustentou que, devido ao prejuízo causado pela crise económica, a margem de prejuízo devia basear-se na subcotação dos preços e não na subcotação dos custos, alegando que este método tinha sido seguido em vários processos anti-dumping (4). Todavia, em todos os inquéritos citados pelo produtor-exportador, existiam motivos específicos referentes à indústria ou ao sector económico (como o risco de se criar um monopólio, um substancial aumento da capacidade da indústria da União num mercado plenamente desenvolvido, a ausência a longo prazo de lucros da indústria numa escala global) que fundamentaram a aplicação excepcional desta metodologia específica. No inquérito vertente não é esse o caso, pois a crise económica afectou a economia na sua globalidade e, por conseguinte, não se pode considerar que diga especificamente respeito à indústria produtora de tubos sem costura de aço inoxidável.
2. Medidas definitivas
(85)
Atendendo às conclusões no que respeita ao dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União, e em conformidade com o artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping definitivo sobre o produto em causa ao nível das margens de dumping e de prejuízo apuradas mais baixas, em conformidade com a regra do direito inferior. Neste caso, uma vez que os níveis de eliminação do prejuízo são agora inferiores às margens de dumping estabelecidas, as medidas definitivas devem basear-se no nível de eliminação do prejuízo.
(86)
Atendendo ao que precede, as taxas do direito, expressas em percentagem do preço CIF fronteira da União dos produtos não desalfandegados, são as seguintes:
Empresa/empresas
Direito anti-dumping definitivo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Média ponderada da amostra para os produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito referidos no anexo I
56,9 %
Todas as outras empresas
71,9 %
(87)
As taxas do direito individual anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, reflectem a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da RPC e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(88)
Para limitar os riscos de evasão devidos à grande diferença entre as taxas dos direitos, considera-se necessário adoptar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correcta aplicação dos direitos anti-dumping. Trata-se, nomeadamente, da apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma factura comercial válida em conformidade com as disposições do anexo II do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida factura serão sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros exportadores.
(89)
No caso de as exportações de uma das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa, tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais devida à instituição de medidas, na acepção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspectos, a necessidade de revogar a(s) taxa(s) do direito individual e a consequente aplicação de um direito à escala nacional.
(90)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual de uma empresa (na sequência, nomeadamente, de uma alteração da designação da entidade jurídica ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (5) e conter todas as informações pertinentes, como a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, por exemplo, a essa alteração da designação ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(91)
Todas as partes interessadas foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais se pretendia recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados tubos sem costura de aço inoxidável originários da RPC. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações na sequência da divulgação final.
(92)
As observações das partes interessadas foram tidas em conta, no entanto, nenhuma foi de molde a alterar as conclusões do inquérito.
(93)
A fim de assegurar uma correcta aplicação do direito anti-dumping, o nível do direito à escala nacional deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não tenham colaborado no inquérito, mas igualmente aos produtores que não tenham efectuado qualquer exportação para a União durante o PI.
(94)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos exportadores e as empresas que colaboraram no inquérito mas não foram incluídas na amostra, enumeradas no anexo I do presente regulamento, deve prever-se a aplicação do direito médio ponderado a que estas últimas se encontram sujeitas a quaisquer novos exportadores que, de outro modo, teriam direito a beneficiar de um reexame em conformidade com o artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base, uma vez que este artigo não se aplica quando se recorre à amostragem.
3. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(95)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping estabelecidas e o nível do prejuízo causado à indústria da União (o direito definitivo instituído pelo presente regulamento foi estabelecido a um nível mais elevado do que o direito provisório instituído pelo regulamento provisório), considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo regulamento provisório sejam cobrados, a título definitivo,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tubos sem costura de aço inoxidável (com excepção dos providos de acessórios para transporte de gases ou de líquidos destinados a aeronaves civis), actualmente classificados nos códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 e ex 7304 90 00 (códigos TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 e 7304900091) e originários da República Popular da China (RPC).
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa/empresas
Direito anti-dumping definitivo
Código adicional TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Empresas indicadas no anexo I
56,9 %
Todas as outras empresas
71,9 %
B999
3. A aplicação das taxas individuais previstas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo II. Se essa factura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a todas as outras empresas.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
São cobrados, a título definitivo os montantes garantidos pelos direitos anti-dumping provisórios nos termos do Regulamento (UE) n.o 627/2011 sobre as importações de tubos sem costura de aço inoxidável (com excepção dos providos de acessórios para transporte de gases ou de líquidos destinados a aeronaves civis), actualmente classificados nos códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 e ex 7304 90 00 e originários da RPC.
Artigo 3.o
Sempre que um novo produtor-exportador da RPC apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
-
não exportou para a União o produto descrito no artigo 1.o, n.o 1, durante o período de inquérito (1 de Julho de 2009 a 30 de Junho de 2010),
-
não está coligado com nenhum dos exportadores ou produtores da RPC sujeitos às medidas instituídas pelo presente regulamento,
-
exportou efectivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito em que se basearam as medidas ou assumiu uma obrigação contratual irrevogável de exportar para a União uma quantidade significativa do produto,
o Conselho, deliberando por maioria simples sob proposta da Comissão, apresentada após consulta do Comité Consultivo, pode alterar o artigo 1.o, n.o 2, aditando o novo produtor-exportador às empresas colaborantes não incluídas na amostra e, assim, sujeitas ao direito médio ponderado de 56,9 %.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Genebra, em 14 de Dezembro de 2011.