PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1030/2010 DO CONSELHO
de 17 de Novembro de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos poli(tereftalatos de etileno) originários da República Popular da China na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 Novembro 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamenteo artigo 9.o e o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão»), após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), o Conselho instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 1467/2004 (2), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certos poli(tereftalatos de etileno) («PET») originários, designadamente, da República Popular da China («medidas anti-dumping definitivas»). Os níveis do direito instituído iam até 22,9 %, correspondendo a 184 EUR por tonelada para as importações provenientes da República Popular da China («país em causa» ou «RPC»).
(2)
Na sequência de um reexame relativamente a um «novo exportador», em conformidade com o artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 2167/2005 (3), alterou o Regulamento (CE) n.o 1467/2004.
2. Pedido de reexame
(3)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (4) das medidas anti-dumping definitivas em vigor, a Comissão recebeu, em 13 de Maio de 2009, um pedido de reexame dessas medidas ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pelo Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe («requerente») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total de PET da União.
(4)
O pedido de reexame da caducidade baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(5)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes que justificavam o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 18 de Agosto de 2009, por aviso de início (5) («aviso de início»), que iria iniciar um reexame da caducidade em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
3. Processos paralelos
(6)
Assinale-se que, em 3 de Setembro de 2009, a Comissão anunciou igualmente o início de um processo anti-dumping (6), em conformidade com o artigo 5.o do regulamento de base, e um processo anti-subvenções (7), em conformidade com o artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de Junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (8) em relação às importações de certos PET originários do Irão, do Paquistão e dos Emirados Árabes Unidos.
(7)
Pelo Regulamento (UE) n.o 857/2010, publicado em 29 de Setembro de 2010 (9), o Conselho instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de determinados poli(tereftalatos de etileno) originários do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos. Simultaneamente, a Comissão encerrou o processo anti-dumping (10).
4. Inquérito
4.1. Período de inquérito
(8)
O inquérito sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência de dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência de prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PIR («período considerado»).
4.2. Partes interessadas no inquérito
(9)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os produtores autores da denúncia, outros produtores, importadores/comerciantes da União conhecidos e utilizadores conhecidos como interessados e respectivas associações, produtores-exportadores e representantes do país de exportação em causa. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(10)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(11)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores da União, produtores-exportadores e importadores, a Comissão considerou conveniente, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base, determinar se devia recorrer à amostragem. Para poder decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, a Comissão convidou as partes acima referidas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a partir do início do reexame e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(12)
Catorze produtores da União facultaram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União que colaboraram no inquérito, a Comissão seleccionou uma amostra de cinco produtores da União que representam 65 % das vendas de todos os produtores colaborantes da União a clientes independentes na UE.
(13)
Como só dois produtores-exportadores chineses apresentaram as informações requeridas, não foi necessário seleccionar uma amostra.
(14)
Apenas um agente de importação facultou as informações solicitadas e aceitou fazer parte da amostra. Por conseguinte, não foi necessário recorrer a uma amostragem no que diz respeito aos importadores independentes.
(15)
A Comissão enviou questionários aos produtores da União incluídos na amostra, aos produtores-exportadores e a todos os utilizadores e fornecedores conhecidos como interessados, bem como aos que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Enviaram-se igualmente questionários a produtores conhecidos dos EUA (país análogo previsto).
(16)
Foram recebidas respostas ao questionário de cinco produtores da União incluídos na amostra, sete utilizadores na União, três fornecedores de matérias-primas e dois produtores dos EUA. Além disso, sete produtores da União que colaboraram no inquérito forneceram os dados gerais requeridos para a análise do prejuízo. Os produtores-exportadores chineses, todavia, não responderam ao questionário.
(17)
No decurso do inquérito, um dos cinco produtores da União incluídos na amostra não conseguiu fornecer todos os dados requeridos, pelo que a amostra teve de ser reduzida a quatro produtores que representam 47 % das vendas de todos os produtores que colaboraram no inquérito.
(18)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União
-
Novapet SA, Espanha,
-
Equipolymers srl, Itália,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Lituânia,
-
UAB Neo Group, Lituânia;
b)
Utilizadores na União
-
Puccetti, Itália;
c)
Produtores dos EUA
-
M&G Polymers USA, LLC, EUA,
-
StarPet Inc., EUA.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(19)
O produto em causa é o definido no inquérito inicial, ou seja, poli(tereftalatos de etileno) com um índice de viscosidade de 78 ml/g ou mais, segundo a norma ISO 1628-5, actualmente classificados no código NC 39076020 e originários da RPC.
(20)
O inquérito do reexame confirmou o resultado do inquérito inicial, segundo o qual o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos pelos produtores-exportadores no respectivo mercado interno e a países terceiros e os produzidos e vendidos pela indústria da União possuem as mesmas características físicas e químicas de base e são utilizados para os mesmos fins. Por conseguinte, estes produtos devem ser considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. Observações preliminares
(21)
Tal como se explicou acima, não foi necessário aplicar o método de amostragem em relação aos produtores-exportadores da RPC.
(22)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, foi examinado se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
2. Importações objecto de dumping durante o PIR
(23)
Dada a ausência de volumes de importação significativos na União Europeia provenientes da RPC, estes não constituem uma base para uma análise significativa do dumping. Assim, não foi efectuado qualquer cálculo de dumping com base nos preços de exportação da RPC e o inquérito centrou-se, portanto, na probabilidade de reincidência de dumping.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
(24)
Visto que nenhum produtor-exportador da RPC colaborou no presente inquérito, as conclusões que se seguem baseiam-se nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, designadamente dados facultados pelo Eurostat e constantes do pedido de reexame.
3.1. Relação entre o valor normal e os preços de exportação para países terceiros
(25)
Visto nenhum produtor-exportador da RPC ter colaborado no inquérito, compararam-se os preços de venda no mercado interno de um país terceiro com economia de mercado, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, com os preços de exportação da RPC para países terceiros.
(26)
Como a RPC é uma economia em transição, e em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal teve de ser estabelecido com base no preço ou no valor normal calculado num país terceiro adequado com economia de mercado («país análogo») ou no preço desse país análogo para outros países, incluindo países da União, ou, sempre que tal não foi possível, a partir de qualquer outra base razoável, incluindo o preço efectivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, a fim de incluir uma margem de lucro razoável.
(27)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar os EUA como país análogo adequado à determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre a pertinência dessa escolha. Não foram recebidos comentários ou objecções de qualquer uma das partes a este respeito. Os EUA foram utilizados como país análogo no inquérito inicial. Considera-se, assim, que os EUA constituem um país análogo adequado.
(28)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base em informações devidamente verificadas, facultadas por produtores do país análogo, ou seja, com base nos preços pagos ou a pagar no mercado interno dos EUA, para tipos do produto vendidos no decurso de operações comerciais normais.
(29)
Consequentemente, o valor normal foi estabelecido como o preço de venda médio ponderado cobrado a clientes independentes no mercado interno pelos produtores dos EUA que colaboraram no inquérito.
(30)
Averiguou-se, primeiro, para cada um dos dois produtores-exportadores dos EUA que colaboraram, se as suas vendas totais do produto similar no mercado interno a clientes independentes eram representativas, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, ou seja, se correspondiam a 5 % ou mais do volume total de vendas do produto em causa exportado para a União. As vendas no mercado interno de ambos os produtores dos EUA foram consideradas suficientemente representativas durante o período de inquérito.
(31)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas do produto similar realizadas no mercado interno tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, na acepção do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para o produto similar vendido no mercado dos EUA, a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes durante o PIR.
(32)
Uma vez que o volume de vendas rentáveis do produto similar representou menos de 80 % do volume total de vendas do produto similar, o valor normal baseou-se no preço real no mercado interno, calculado como uma média ponderada das vendas rentáveis.
(33)
Tal como atrás se explicou, na ausência de volumes de importação significativos e atendendo à falta de colaboração dos produtores-exportadores da RPC, o preço de exportação foi analisado com base em dados disponíveis das estatísticas de exportação da RPC sobre a quantidade e o valor das exportações deste país para os seus três mais importantes mercados de exportação (Japão, Ucrânia e Estados Unidos), visto esses dados constituírem as melhores informações disponíveis em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. As exportações para os referidos mercados representavam, aproximadamente, 50 % das exportações do produto objecto de inquérito provenientes da RPC.
(34)
Os dados das estatísticas de exportação da RPC revelaram que os preços de exportação para os países terceiros atrás mencionados eram inferiores ao valor normal estabelecido para a RPC. Com efeito, o inquérito determinou que, em termos gerais, esta diferença de preço variou entre 14 % e 38 % no PIR, o que pode indicar uma probabilidade de reincidência do dumping sobre as exportações para a União em caso de revogação das medidas.
3.2. Capacidades não utilizadas
(35)
Não havendo outras informações relativas à produção e às capacidades, a análise foi feita, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, com base na informação contida no pedido de reexame.
(36)
A partir da informação disponível e na ausência de dados que sugerissem o contrário, a capacidade de produção na RPC aumentou 16 % ao longo do período considerado. Durante o PIR, a utilização da capacidade situava-se a um nível de, aproximadamente, 72 %. A capacidade não utilizada foi, pois, substancial, superior a 700 000 toneladas. Mobilizando esta capacidade de reserva, a produção chinesa podia dar resposta a 23 % do consumo da União.
(37)
Por outro lado, como se espera que a capacidade de produção na RPC registe uma taxa de crescimento muito mais elevada que a procura interna, prevê-se que uma grande parte de qualquer aumento de produção venha a orientar-se para a exportação.
4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping
(38)
Dado que os preços de exportação do produto objecto de inquérito para os principais mercados de exportação da RPC se situam abaixo do valor normal estabelecido durante o PIR, e tendo por base a crescente capacidade não utilizada, é provável que o volume das exportações chinesas para a UE a preços de dumping aumente se as medidas vierem a caducar.
(39)
À luz do que precede, há probabilidade de reincidência de dumping se as medidas forem revogadas.
D. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(40)
Durante o PIR, o produto similar foi fabricado por 17 produtores na União. Considera-se, por conseguinte, que a produção desses produtores (estabelecida com base na informação recolhida junto dos produtores colaborantes e, para os outros produtores da União, com base nos dados que figuram no pedido de reexame) constitui a produção da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(41)
Destes 17 produtores, 12 colaboraram plenamente no inquérito. Verificou-se que estes 12 representavam uma parte importante - neste caso mais de 80 % - da produção total da União no que se refere ao produto similar. Os 12 produtores colaborantes constituem, deste modo, a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria da União». Os restantes produtores da União passam a ser designados por «outros produtores da União». Estes outros produtores da União não apoiaram nem se opuseram activamente à denúncia.
(42)
Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores de prejuízo foram estabelecidos a dois níveis, nomeadamente:
-
Os elementos macroeconómicos (produção, capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, preços unitários médios, amplitude das margens de dumping e recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping) foram avaliados a nível do conjunto da produção da União, com base na informação recolhida junto dos produtores que aceitaram participar no exercício de amostragem, tendo, para os outros produtores da União, sido utilizada uma estimativa baseada nos dados constantes do pedido de reexame.
-
A análise dos elementos microeconómicos (existências, salários, rendibilidade, retorno dos investimentos, cash flow, capacidade de obtenção de capitais e investimentos) relativa aos produtores da União incluídos na amostra foi efectuada com base na respectiva informação.
(43)
Note-se que o mercado da UE de PET é caracterizado por um número relativamente elevado de produtores, em geral pertencentes a grupos maiores com sede fora da UE. O mercado encontra-se num processo de consolidação, tendo-se ultimamente registado um certo número de aquisições maioritárias e encerramentos. Por exemplo, desde 2009, a Tergal Fibers (França), a Invista (Alemanha) e a Artenius (Reino Unido) fecharam as fábricas de produção de PET, tendo a Indorama adquirido as antigas fábricas Eastman no Reino Unido e nos Países Baixos.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Consumo da União
(44)
O consumo da União foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, nos dados relativos aos volumes de importação no mercado da União obtidos do Eurostat e, no que se refere aos outros produtores da União, em estimativas baseadas no pedido de reexame.
(45)
O consumo do produto em causa na União registou um aumento de 11 % entre 2006 e o PIR. Em pormenor, a procura aparente cresceu 8 % em 2007, diminuiu ligeiramente entre 2007 e 2008 (2 pontos percentuais) e aumentou de novo 5 pontos percentuais entre 2008 e o PIR.
Quadro 1
2006
2007
2008
PIR
Consumo total da UE (toneladas)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Índice (2006 = 100)
100
108
106
111
Fonte: respostas ao questionário, dados do Eurostat e pedido de reexame
2. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da República Popular da China
(46)
O volume de importações objecto de dumping do produto em causa na UE permaneceu relativamente reduzido, tendo até diminuído no período considerado. Esse volume atingiu 13 483 toneladas no PIR, correspondentes a uma parte de mercado de 0,4 %. Os preços das importações chinesas mantiveram-se estáveis entre 2006 e 2008, tendo baixado bruscamente para 897 EUR por tonelada, numa base CIF, no PIR, ou seja, 12 pontos percentuais em relação aos preços durante 2008.
Quadro 2
2006
2007
2008
PIR
Volume de importações provenientes da RPC (toneladas)
16 425
20 159
18 001
13 483
Índice (2006 = 100)
100
123
110
82
Parte de mercado das importações provenientes da RPC
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Preço das importações (EUR/tonelada)
1 011
1 008
1 020
897
Índice (2006 = 100)
100
100
101
89
Fonte: Eurostat
3. Importações provenientes de países terceiros
a) Importações provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos
(47)
Tal como se referiu nos considerandos 6 e seguintes, paralelamente ao presente reexame, tiveram lugar processos anti-dumping e anti-subvenções relativos às importações de PET provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos.
(48)
O volume de importações do produto em causa na UE provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos aumentou consideravelmente durante o período considerado, tendo atingido 304 202 toneladas no PIR, o que corresponde a uma parte de mercado de 10,2 %. Os preços das referidas importações chegaram a ser mais baixos que os da RPC.
Quadro 3
2006
2007
2008
PIR
Volume de importações provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos (toneladas)
55 939
67 067
218 248
304 202
Índice (2006 = 100)
100
120
390
544
Parte de mercado das importações provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Preço das importações (EUR/tonelada)
1 030
1 023
1 015
882
Fonte: Eurostat
b) Importações provenientes da República da Coreia
(49)
A República da Coreia está sujeita a direitos anti-dumping desde 2000. No entanto, duas empresas coreanas estão sujeitas a um direito anti-dumping nulo e o inquérito estabeleceu que as importações provenientes da República da Coreia permanecem a um nível elevado, tendo aumentado significativamente no período considerado. As importações provenientes da Coreia aumentaram quase 150 % entre 2006 e o PIR, tendo a parte de mercado correspondente aumentado de 3,5 %, em 2006, para 7,7 % no PIR.
Quadro 4
2006
2007
2008
PIR
Volume de importações provenientes da Coreia do Sul (toneladas)
94 023
130 994
177 341
231 107
Índice (2006 = 100)
100
139
189
246
Parte de mercado das importações provenientes da Coreia do Sul
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Preço das importações (EUR/tonelada)
1 084
1 071
1 063
914
Fonte: Eurostat
(50)
O preço médio das importações provenientes da Coreia permaneceu, em geral, ligeiramente abaixo dos preços médios dos produtores da União. Contudo, os preços coreanos eram mais elevados que os preços médios da RPC.
c) Importações provenientes de outros países terceiros não mencionados anteriormente
(51)
O volume de importações do produto em causa na UE provenientes de outros países terceiros aumentou ligeiramente durante o período considerado, tendo atingido 428 396 toneladas no PIR, o que corresponde a uma parte de mercado de 14,3 %. Os preços dessas importações são relativamente altos, situando-se acima dos preços correspondentes praticados pela RPC e pelos países dos inquéritos paralelos, assim como acima do nível de preços médio da indústria da União.
Quadro 5
2006
2007
2008
PIR
Volume de importações provenientes de outros países terceiros (toneladas)
337 036
407 253
344 626
428 396
Índice (2006 = 100)
100
121
102
127
Parte de mercado das importações provenientes de outros países terceiros
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Preço das importações (EUR/tonelada)
1 159
1 127
1 135
978
Fonte: Eurostat
(52)
Pode concluir-se do que precede que as importações provenientes de outros países terceiros não tiveram qualquer impacto negativo na situação da indústria da União.
4. Situação económica da indústria da União
(53)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, foram analisados todos os factores e índices económicos que influenciaram a situação da indústria da União durante o período considerado.
4.1. Elementos macroeconómicos
a) Produção
(54)
A produção da União baixou 4 % entre 2006 e o PIR. Mais especificamente, aumentou 5 % em 2007, para cerca de 2 570 000 toneladas, mas baixou abruptamente 10 pontos percentuais em 2008 face a 2007 e subiu ligeiramente 1 ponto percentual entre 2008 e o PIR, altura em que atingiu cerca de 2 300 000 toneladas.
Quadro 6
2006
2007
2008
PIR
Produção (toneladas)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Índice (2006 = 100)
100
105
95
96
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
b) Capacidade de produção e utilização da capacidade
(55)
A capacidade de produção dos produtores da União aumentou 15 % ao longo do período considerado. Concretamente, aumentou 1 % em 2007, mais 5 pontos percentuais em 2008 e ainda mais 9 pontos percentuais no PIR.
Quadro 7
2006
2007
2008
PIR
Capacidade de produção (toneladas)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Índice (2006 = 100)
100
101
106
115
Utilização da capacidade
83 %
87 %
75 %
69 %
Índice (2006 = 100)
100
105
90
84
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
(56)
A utilização da capacidade subiu de 83 %, em 2006, para 87 % em 2007, mas caiu depois para 75 % em 2008 e para apenas 69 % no PIR. A taxa de utilização em queda em 2008 e no PIR reflectiu um decréscimo da produção e um acréscimo da capacidade de produção neste período.
c) Volume de vendas
(57)
O volume de vendas dos produtores da União a clientes independentes no mercado da União diminuiu modestamente no período considerado. As vendas aumentaram 5 % em 2007, descendo ligeiramente no ano seguinte para um nível inferior ao de 2006; no PIR, foram 3 % inferiores a 2006, atingindo cerca de 2 100 000 toneladas. Dado o limitado volume de existências, a evolução das vendas reflecte fielmente a evolução da produção.
Quadro 8
2006
2007
2008
PIR
Vendas da UE (toneladas)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Índice (2006 = 100)
100
105
99
97
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
d) Parte de mercado
(58)
Durante o período considerado, os produtores da União perderam 10 pontos percentuais da sua parte de mercado, que baixou de 85 %, em 2006, para 75 % no PIR. Esta perda de parte de mercado reflecte o facto de, apesar de se ter observado um aumento do consumo, as vendas da indústria da União terem caído 3 % no período considerado. Note-se que esta tendência decrescente se verificou igualmente no que diz respeito aos produtores da União incluídos na amostra.
Quadro 9
2006
2007
2008
PIR
Parte de mercado dos produtores da União
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Índice (2006 = 100)
100
98
94
88
Fonte: respostas ao questionário, dados do Eurostat e pedido de reexame
e) Crescimento
(59)
Entre 2006 e o PIR, enquanto o consumo da União aumentou 11 %, o volume de vendas dos produtores da União no mercado da União diminuiu 3 %, tendo a sua parte de mercado baixado 10 pontos percentuais. Conclui-se, assim, que os produtores da União não puderam beneficiar de qualquer crescimento do mercado.
f) Emprego
(60)
O nível de emprego dos produtores da União revela uma diminuição de 15 % entre 2006 e o PIR. Mais especificamente, o número de pessoas empregadas diminuiu de forma significativa de 2 400, em 2006, para 2 100 em 2007, ou seja, 13 %, mantendo-se perto deste nível em 2008 e no PIR. A queda em 2007 é um reflexo dos esforços de reestruturação envidados por alguns dos produtores da UE.
Quadro 10
2006
2007
2008
PIR
Emprego (pessoas)
2 410
2 100
2 060
2 057
Índice (2006 = 100)
100
87
85
85
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
g) Produtividade
(61)
A produtividade da mão-de-obra dos produtores da União, expressa em produção anual (toneladas) por trabalhador, aumentou 12 % no período considerado. Tal reflecte o facto de a produção ter diminuído a um ritmo inferior ao do nível de emprego e é uma indicação da eficiência acrescida dos produtores da União, o que é particularmente óbvio em 2007, altura em que a produção aumentou, o nível de emprego baixou e a produtividade foi 21 % mais elevada que em 2006.
Quadro 11
2006
2007
2008
PIR
Produtividade (toneladas por trabalhador)
1 013
1 224
1 130
1 137
Índice (2006 = 100)
100
121
112
112
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
h) Factores que afectam os preços de venda
(62)
Os preços de venda médios anuais dos produtores da União no mercado da União a clientes independentes permaneceram estáveis entre 2006 e 2008 em cerca de 1 100 EUR por tonelada. No PIR, o preço de venda médio anual diminuiu 12 %, atingindo 977 EUR por tonelada. Embora o preço de venda médio anual não reflicta as flutuações mensais ou mesmo diárias de preços de PET no mercado europeu (e mundial), considera-se suficiente para mostrar a tendência no período considerado. Os preços de venda de PET seguem normalmente as tendências de preços das suas matérias-primas principais (sobretudo ácido tereftálico purificado - PTA e monoetilenoglicol - MEG), na medida em que constituem até 80 % do custo total dos PET.
Quadro 12
2006
2007
2008
PIR
Preço unitário do mercado da UE (EUR/tonelada)
1 110
1 105
1 111
977
Índice (2006 = 100)
100
100
100
88
Fonte: respostas ao questionário e pedido de reexame
i) Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(63)
Recorde-se que, devido aos actualmente muito baixos volumes de importação de PET provenientes da RPC, não foi efectuado qualquer cálculo de dumping. No entanto, tal como mencionado no considerando 39, foi possível estabelecer uma probabilidade de reincidência de dumping com base nos preços de exportação para países terceiros e na capacidade excedentária. No que diz respeito à recuperação de anteriores práticas de dumping, importa lembrar que, após a instituição de medidas anti-dumping definitivas sobre as importações provenientes da RPC, a indústria da União defrontou-se com importações subvencionadas provenientes do Irão, do Paquistão e dos Emiratos Árabes Unidos, que levaram à instituição de medidas provisórias de compensação em Junho de 2010 (11). Consequentemente, não foi possível estabelecer qualquer recuperação efectiva de anteriores práticas de dumping e considera-se que a indústria da União permanece vulnerável ao efeito prejudicial de quaisquer importações objecto de dumping no seu mercado.
4.2. Elementos microeconómicos
a) Existências
(64)
O nível das existências finais dos produtores incluídos na amostra diminuiu 22 % entre 2006 e o PIR. Note-se que as existências representam menos de 5 % da produção anual, pelo que a importância deste indicador na análise do prejuízo é limitada.
Quadro 13
Amostra
2006
2007
2008
PIR
Existências finais (toneladas)
61 374
57 920
46 951
47 582
Índice (2006 = 100)
100
94
77
78
Fonte: respostas ao questionário
b) Salários
(65)
O custo anual da mão-de-obra aumentou 11 % entre 2006 e 2007, antes de diminuir 2 pontos percentuais em 2008 relativamente a 2007 e mais 9 pontos percentuais no PIR em comparação com 2008, atingindo o mesmo nível de 2006. Em geral, os custos da mão-de-obra permaneceram, portanto, estáveis.
Quadro 14
Amostra
2006
2007
2008
PIR
Custo anual da mão-de-obra (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Índice (2006 = 100)
100
111
109
100
Fonte: respostas ao questionário
c) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(66)
No período considerado, a rendibilidade das vendas efectuadas pelos produtores do produto similar incluídos na amostra no mercado da União a clientes independentes, expressa em percentagem de vendas líquidas, manteve-se negativa, tendo caído mesmo de - 6,9 % para - 7,5 %. Mais especificamente, a situação em matéria de rendibilidade dos produtores incluídos na amostra melhorou em 2007, altura em que as perdas líquidas representaram apenas - 1,5 % das vendas líquidas, mas as perdas aumentaram acentuadamente, para - 9,3 %, em 2008. A situação melhorou ligeiramente no PIR.
Quadro 15
Amostra
2006
2007
2008
PIR
Rendibilidade da UE (% de vendas líquidas)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Índice (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
RI (lucro em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Índice (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Fonte: respostas ao questionário
(67)
O retorno dos investimentos («RI»), que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade, tendo aumentado de um nível de - 9,6 % em 2006 para - 3,1 % em 2007. Em 2008, diminuiu para - 16,8 %, tornando a aumentar para - 12,3 % no PIR. Em geral, o retorno dos investimentos manteve-se negativo, tendo-se deteriorado em 2,7 pontos percentuais durante o período considerado.
d) Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(68)
O cash flow líquido resultante das actividades de exploração foi negativo em 2006 (- 18,5 milhões de EUR). Melhorou significativamente em 2007, altura em que se tornou positivo (19,5 milhões de EUR), mas deteriorou-se profundamente em 2008 (- 42 milhões de EUR), vindo depois a alcançar um valor negativo de - 11 milhões de EUR no PIR. Em geral, o cash flow melhorou no período considerado, embora tenha permanecido negativo.
(69)
Não houve quaisquer indicações de que a indústria da União tenha tido dificuldades em obter capital, devido sobretudo ao facto de alguns dos produtores estarem integrados em grupos maiores.
Quadro 16
Amostra
2006
2007
2008
PIR
Cash flow (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Índice (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Fonte: respostas ao questionário
e) Investimentos
(70)
Os investimentos anuais das empresas incluídas na amostra na produção do produto similar diminuíram 34 % entre 2006 e 2007 e mais 59 pontos percentuais entre 2007 e 2008, tendo baixado então ligeiramente no PIR comparativamente a 2008. Em geral, os investimentos caíram 96 % no período considerado. Esta queda brusca dos investimentos pode ser explicada parcialmente pelo facto de, em 2006 e 2007, terem sido adquiridas novas linhas de produção com vista a aumentar a capacidade.
Quadro 17
Amostra
2006
2007
2008
PIR
Investimentos líquidos (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Índice (2006 = 100)
100
66
7
4
Fonte: respostas ao questionário
(71)
Considera-se que o baixo nível de investimento em 2008 e no PIR decorre da actual situação financeira vulnerável da indústria da União.
5. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(72)
A análise dos dados macroeconómicos mostra que os produtores da União diminuíram a sua produção e as suas vendas no período considerado. Embora a descida observada não fosse em si dramática, ela tem de ser vista no contexto da procura acrescida entre 2006 e o PIR, que teve como resultado uma queda de 10 pontos percentuais da parte de mercado dos produtores da União para 75 %.
(73)
Ao mesmo tempo, os indicadores microeconómicos pertinentes mostram uma deterioração clara da situação económica dos produtores da União incluídos na amostra. A rendibilidade e o retorno dos investimentos permaneceram negativos e continuaram, em geral, a baixar entre 2006 e o PIR. Apesar da evolução positiva global, o cash flow também permaneceu negativo no PIR.
(74)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a indústria da União continuou a sofrer um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, e que a sua situação é de grande fragilidade e vulnerabilidade, estando esta indústria bem longe dos níveis expectáveis se tivesse recuperado do prejuízo apurado no inquérito inicial.
F. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. Impacto do volume de importações projectado e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas
(75)
Como se concluiu no considerando 38, os produtores-exportadores da RPC têm capacidades não utilizadas consideráveis e um claro potencial de aumento dos seus volumes de exportação para o mercado da União.
(76)
Os preços de exportação CIF de PET originários da RPC para países terceiros eram mais baixos que os preços médios da indústria da União no PIR. De assinalar que a diferença não era significativa e, dado que tais importações estão sujeitas a um direito aduaneiro convencional e a alguns encargos após a importação, não teriam subcotado os preços da indústria da União praticados durante o PIR. No entanto, deve salientar-se que, segundo o processo paralelo anti-subvenções mencionado no considerando 6, os preços da indústria da União, durante o PIR, sofreram uma descida importante decorrente das importações subvencionadas provenientes do Irão, do Paquistão e dos EAU. Por conseguinte, o facto de não ter havido subcotação efectiva durante o PIR não significa que, se as importações provenientes da RPC continuassem, os seus níveis de preço não fossem prejudiciais.
(77)
Na verdade, uma comparação dos preços efectivos de importação da RPC com o nível de preço não prejudicial mostrou que as importações provenientes deste país iriam subcotar os preços (não prejudiciais) da indústria da União. Assim, na ausência de direitos anti-dumping sobre as importações originárias da RPC, quaisquer volumes acrescidos de possíveis importações objecto de dumping provenientes da RPC iriam exercer uma pressão ainda mais forte sobre os preços na indústria da União e causar prejuízo.
(78)
Além disso, dada a existência de capacidades não utilizadas de PET na RPC, conjugada com o facto de que os exportadores da RPC iriam muito possivelmente tentar readquirir as suas partes de mercado perdidas, uma revogação das medidas iria, com toda a probabilidade, ter como resultado preços de exportação mais baixos. Tal viria reforçar a pressão exercida sobre os preços, com um consequente impacto previsivelmente negativo sobre a já vulnerável e muito prejudicada situação da indústria da União.
(79)
Apesar de o efeito das importações provenientes da RPC no actual estado precário da indústria da União ter sido limitado devido aos baixos níveis de importação durante o período considerado, essa situação alterar-se-ia muito provavelmente se as medidas fossem revogadas. Com efeito, se as medidas fossem revogadas e a indústria da União ficasse exposta a maiores volumes de importações provenientes do país em causa a preços de dumping, o resultado seria uma mais grave deterioração da sua já precária situação financeira e maiores perdas.
2. Conclusão sobre a continuação/reincidência do prejuízo
(80)
Nesta base, conclui-se que, se as medidas contra a RPC fossem revogadas, se verificaria com toda a probabilidade a continuação do prejuízo para a indústria da União.
G. INTERESSE DA UNIÃO
(81)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos diferentes interesses considerados na sua globalidade. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista, como previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(82)
Recorde-se que, no inquérito inicial, não se considerou que a adopção de medidas fosse contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um reexame, analisando, por conseguinte, uma situação em que já vigoram medidas anti-dumping, permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido, para as partes interessadas, decorrente das medidas anti-dumping em vigor.
(83)
Com esta base, a Comissão procurou determinar se, não obstante as conclusões sobre a probabilidade de continuação ou reincidência de dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas não era do interesse da União.
1. Interesse da indústria da União e de outros produtores da União
(84)
A continuação da aplicação das medidas anti-dumping às importações provenientes do país em causa aumentaria a possibilidade de a indústria da União alcançar um nível de rendibilidade razoável, já que ajudaria a evitar que esta indústria fosse expulsa do mercado por volumes consideráveis de importações objecto de dumping provenientes da RPC. Com efeito, existe uma clara probabilidade de dumping prejudicial de volumes substanciais que a indústria da União não teria capacidade para suportar. A indústria da União continuaria, portanto, a beneficiar com a manutenção das actuais medidas anti-dumping.
(85)
Conclui-se, por conseguinte, que a manutenção das medidas anti-dumping contra a RPC seria claramente do interesse da indústria da União e de outros produtores da União.
2. Interesse dos importadores independentes na União
(86)
Tal como se indicou anteriormente, só um agente de importação apresentou alguma informação no exercício de amostragem. Esse agente opôs-se energicamente à continuação das medidas, embora não declarasse importações provenientes da RPC. Por conseguinte, conclui-se que a manutenção das medidas contra as importações provenientes da RPC não terá um impacto significativo sobre os resultados do referido agente.
(87)
Nenhum outro importador apresentou qualquer informação pertinente. Uma vez que as importações provenientes de outros países onde actualmente estão em vigor medidas anti-dumping não cessaram e que é possível fazer importações provenientes de países sem quaisquer medidas anti-dumping (por exemplo, Omã, EUA, Brasil), considera-se que os importadores podiam continuar a obter o produto através de fontes alternativas de abastecimento.
(88)
Tendo em conta que não existem elementos de prova que sugiram que as medidas vigentes afectem consideravelmente os importadores, conclui-se que a continuação da aplicação das medidas não terá repercussões negativas de monta sobre os interesses dos importadores da União.
3. Interesse dos fornecedores de matérias-primas na União
(89)
Três fornecedores de matérias-primas (dois de PTA e um de MEG) colaboraram no inquérito, respondendo ao questionário dentro do prazo fixado. Nas suas instalações europeias, havia aproximadamente 700 trabalhadores envolvidos na produção de PTA/MEG.
(90)
Os produtores de PTA colaborantes representam cerca de 50 % das compras de PTA dos produtores da União incluídos na amostra. Os produtores de PTA dependem fortemente da situação dos produtores de PET, que constituem os seus principais clientes. Baixos preços de PET traduzem-se em preços inferiores de PTA e menores margens para os produtores de PTA. Consequentemente, considera-se que a instituição de medidas sobre as importações objecto de dumping de PET beneficiaria os produtores de PTA.
(91)
Para o fornecedor de MEG colaborante, esta substância representa menos de 10 % do total do seu volume de negócios. Note-se que os PET não constituem a única nem mesmo a mais importante aplicação possível do MEG; os produtores de MEG estão, assim, menos dependentes da situação da indústria de PET. No entanto, as dificuldades da indústria de PET podem ter um certo impacto limitado nos fornecedores de MEG, pelo menos a curto ou médio prazo.
(92)
Conclui-se, assim, que a continuação da aplicação de medidas contra as importações provenientes da RPC seria do interesse dos fornecedores de matérias-primas.
4. Interesse dos utilizadores
(93)
Os PET que são objecto do presente processo (ou seja, os que têm um índice de viscosidade de 78 ml/g ou mais, denominados «PET para garrafas») são, em grande parte, utilizados na produção de garrafas para água e outras bebidas. A sua utilização na produção de outras embalagens (géneros alimentícios ou detergentes sólidos) e na produção de folhas está a desenvolver-se, mas mantém-se relativamente limitada. As garrafas de PET são produzidas em duas fases: i) primeiro, é feita uma pré-forma por injecção de PET num molde e ii), depois, a pré-forma é aquecida e transformada em garrafa pelo processo de sopro. O fabrico de uma garrafa pode ser um processo integrado (ou seja, a mesma empresa compra PET, produz uma pré-forma e transforma-a em garrafa pelo processo de sopro) ou limitado à segunda fase (transformar a pré-forma em garrafa pelo processo de sopro). As pré-formas podem ser transportadas de um modo relativamente fácil, pois são pequenas e densas, enquanto as garrafas vazias são instáveis e, devido ao seu tamanho, de transporte muito oneroso.
(94)
As garrafas de PET são enchidas com água e/ou outras bebidas pelas empresas de engarrafamento («engarrafadores»). As empresas de engarrafamento estão frequentemente envolvidas no negócio de PET quer através de operações integradas de fabrico de garrafas quer através de contratos de trabalho por encomenda (tolling agreements) com transformadores e/ou fabricantes de garrafas subcontratados, para os quais negoceiam o preço de PET com o produtor (soft tolling) ou, até, compram o PET para as suas próprias garrafas (hard tolling).
(95)
Consequentemente, podem distinguir-se dois grupos de utilizadores:
-
transformadores e/ou fabricantes de garrafas - que compram PET directamente aos produtores, os convertem em pré-formas (ou garrafas) e os vendem depois para processamento (ou enchimento) a jusante, e
-
engarrafadores - que compram PET para os seus fabricantes de garrafas/transformadores subcontratantes (hard tolling) ou negoceiam o preço que o transformador e/ou fabricante de garrafas subcontratado irão pagar pelo PET (soft tolling).
(96)
Neste inquérito, foram contactados mais de 70 utilizadores, mas só sete (transformadores e engarrafadores) decidiram colaborar, tendo preenchido o questionário dos utilizadores.
(97)
Apurou-se que os utilizadores colaborantes importaram apenas quantidades insignificantes de PET do país em causa e o adquiriram predominantemente a produtores da União e/ou de outros países.
(98)
Dado que tais fontes alternativas de abastecimento continuam a existir e que, até ao momento, os utilizadores importaram da RPC apenas volumes muito limitados do produto em causa, conclui-se que a continuação da aplicação das medidas contra as importações provenientes da RPC não terá repercussões negativas significativas sobre os utilizadores na União.
(99)
Após a divulgação dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor, algumas partes interessadas, sobretudo os utilizadores, apresentaram os seus comentários.
(100)
Os produtores da União que solicitaram o reexame basicamente concordaram com as conclusões do inquérito e, em particular, com as conclusões referentes ao interesse da União.
(101)
Por outro lado, sete utilizadores e uma associação de utilizadores manifestaram sua forte oposição à reinstituição das medidas anti-dumping em vigor, alegando que as conclusões da Comissão referentes ao interesse da União apresentam graves lacunas e imprecisões, sem, todavia, fundamentarem estas alegações.
(102)
Como não foram apresentados elementos de prova que apoiassem a acusação de alegadas imprecisões das conclusões da Comissão, as alegações foram rejeitadas por falta de elementos comprovativos.
(103)
Após a divulgação, o agente de importação que colaborou no inquérito também se opôs com veemência à reinstituição das medidas.
(104)
Esta parte interessada declarou que a Comissão não tinha tomado na devida conta o interesse dos utilizadores de PET, que, alegadamente, iriam ser prejudicados por qualquer aumento dos preços dos PET, pois não se encontravam em posição de repercutir qualquer aumento dos custos.
(105)
Refira-se que esta parte interessada não conseguiu demonstrar como, na prática, a manutenção de medidas já em vigor poderia levar a qualquer aumento do preço dos PET no mercado da UE e em que medida.
(106)
Reitere-se ainda que, dada a relativamente fraca colaboração dos utilizadores no presente inquérito, não existem elementos de prova que mostrem que a continuação das medidas teria efeitos desproporcionados a nível dos utilizadores.
(107)
Assim, com base na informação disponível, considera-se que a manutenção das medidas não terá quaisquer efeitos desproporcionados a nível dos preços dos PET na UE e, por conseguinte, é rejeitada a alegação referente ao impacto negativo sobre os utilizadores, tal como apresentada pelo agente de importação.
(108)
A mesma parte interessada afirmou que a Comissão não examinara o impacto da continuação das actuais medidas sobre as empresas de embalagens PET e que, por consequência, a análise do interesse da União seria incompleta e incorrecta.
(109)
Refira-se, mais uma vez, que após o início do presente reexame apenas sete importadores se deram a conhecer e que a informação disponível no processo não permitiu a análise do interesse deste subgrupo de utilizadores na União.
(110)
Os comentários apresentados após a divulgação, incluindo os provenientes das empresas de embalagens não foram (como se indica nos considerandos 101 e 102) fundamentados e não puderam ser utilizados para uma análise mais exaustiva no que se refere à indústria de embalagens.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(111)
Tendo em conta todos os factores expostos anteriormente, conclui-se que não existem motivos imperiosos contra a manutenção das medidas anti-dumping em vigor.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(112)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Na sequência desta divulgação, foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(113)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem manter-se as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de PET originárias da RPC. Recorde-se que essas medidas consistem em direitos específicos.
(114)
As taxas do direito anti-dumping para cada empresa especificada no presente regulamento são apenas aplicáveis às importações do produto em causa produzido por essas empresas e, portanto, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa não especificamente mencionada no artigo 1.o, n.o 2 com indicação da firma e endereço, incluindo as entidades ligadas às especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas e estarão sujeitas às taxas do direito aplicáveis a «todas as outras empresas».
(115)
Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito individual anti-dumping a estas empresas (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser enviado à Comissão (12), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das actividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de poli(tereftalatos de etileno) com um índice de viscosidade de 78 ml/g ou mais, em conformidade com a norma ISO 1628-5, actualmente classificados no código NC 39076020 e originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e fabricados pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping
(EUR/toneladas)
Código adicional TARIC
RPC
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. e Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) e Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Todas as outras empresas
184
A999
3. No caso de as mercadorias terem sido danificadas antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, de o preço efectivamente pago ou a pagar ser calculado proporcionalmente para efeitos da determinação do valor aduaneiro em conformidade com o artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (13), o montante do direito anti-dumping, calculado com base no n.o 2, é reduzido numa percentagem correspondente à proporção do preço efectivamente pago ou a pagar.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 17 de Novembro de 2010.