NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
REGULAMENTO (UE) N.o 812/2010 DA COMISSÃO
de 15 de Setembro de 2010
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 17 de Dezembro de 2009, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo, originários da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado no seguimento da denúncia apresentada em 3 de Novembro de 2009 pela APFE - European Glass Fiber Producers Association («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50%, da produção total da União de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo. A denúncia continha elementos de prova de dumping do referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores e os representantes da RPC, os importadores, os fornecedores e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como as respectivas associações. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores, de importadores e de produtores da União, no aviso de início foi previsto recorrer à amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores, importadores e produtores da União foram convidados a darem-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecerem informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito (1 de Outubro de 2008 a 30 de Setembro de 2009).
(6)
Oito produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores chineses e sete produtores ou grupos de produtores da União forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Após a análise das informações comunicadas e atendendo ao elevado número de produtores-exportadores e de produtores da União que manifestaram vontade de colaborar, foi decidido que seria necessário recorrer à amostragem no que lhes dizia respeito (ver considerandos 12 e 13).
(7)
No que se refere aos importadores independentes, na fase de amostragem do inquérito, apenas três importadores facultaram as informações solicitadas nos prazos estabelecidos no aviso de início. Por conseguinte, foi decidido que não se recorreria à amostragem, pelo que foram enviados questionários a todos os importadores que se deram a conhecer.
(8)
A fim de que os produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra pudessem solicitar tratamento de economia de mercado («TEM») ou tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores incluídos na amostra. Todos os (grupos de) empresas incluídos na amostra solicitaram o TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base ou o TI, caso o inquérito concluísse que não reuniam as condições necessárias para beneficiar do TEM.
(9)
A Comissão comunicou oficialmente as conclusões relativas aos pedidos de TEM aos produtores-exportadores da RPC interessados, às autoridades da RPC e ao autor da denúncia. Os interessados tiveram, igualmente, a possibilidade de apresentar as suas observações por escrito e de solicitar uma audição, caso existissem razões especiais para serem ouvidos.
(10)
A Comissão enviou questionários aos produtores-exportadores e aos produtores da União incluídos na amostra, aos importadores e a todos os utilizadores e associações de utilizadores conhecidos. Foram recebidas respostas completas ao questionário dos produtores-exportadores incluídos na amostra na RPC, de todos os produtores da União incluídos na amostra, de dois importadores e de 13 utilizadores.
(11)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo ou ameaça de prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas
a)
Produtores-exportadores na RPC
-
Chongqing Polycomp International Corporation («CPIC»)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. e Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), e
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd e Changzhou Composite Materials Holding Co. Ltd.)
b)
Produtores da União
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Eslováquia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelas, Bélgica
-
Owens Corning France, Chambéry, França
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Países Baixos
c)
Utilizadores da União
-
Sabic Europe BV, Sittard, Países Baixos e Genk, Bélgica
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Países Baixos
d)
Produtor no país análogo
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turquia.
3. Amostragem
(12)
Dos oito (grupos de) produtores-exportadores, a Comissão seleccionou, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, uma amostra com base no volume de exportações mais representativo que pudesse razoavelmente ser objecto de inquérito dentro do prazo disponível. A amostra seleccionada consiste em três (grupos de) empresas coligadas, que representam 70 % do volume de exportação para a UE das partes colaborantes da RPC. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, as partes interessadas foram consultadas e não levantaram objecções.
(13)
No que diz respeito à União, sete produtores forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida destes produtores da União que colaboraram no inquérito, a Comissão seleccionou uma amostra de três dos mais importantes (grupos de) produtores da União, em termos de vendas e produção, que representam 64 % das vendas de todos os produtores colaborantes da União.
4. Período de inquérito
(14)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2008 e 30 de Setembro de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2006 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(15)
O produto em causa, tal como descrito no aviso de início, são os fios cortados de fibras de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; as mechas ligeiramente torcidas («rovings») de fibra de vidro; as mechas e os fios de filamentos de fibra de vidro; e os tapetes de filamentos de fibra de vidro, com exclusão dos tapetes em lã de vidro; está actualmente classificado nos códigos NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 e ex 7019 31 00 («produto em causa»).
(16)
O produto em causa é a matéria-prima mais utilizada para reforçar resinas termoplásticas e termocuradas na indústria de materiais compósitos. Os materiais compósitos resultantes (plásticos reforçados com fibra de vidro) são utilizados em muitas aplicações industriais: indústria automóvel, electrónica, pás de aerogeradores, engenharia civil, tanques/tubagens, bens de consumo, indústria aeroespacial/militar, etc.
(17)
Existem quatro tipos básicos de produtos de fibra de vidro de filamento contínuo abrangidos pelo presente processo, ou seja, fios cortados, mechas ligeiramente torcidas («rovings»), tapetes (com exclusão dos tapetes em lã de vidro) e fios. O inquérito mostrou que, apesar das diferenças de forma e possíveis diferenças nas aplicações finais, quase todos os diferentes tipos do produto em causa possuem as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destinam basicamente às mesmas utilizações. Apurou-se, todavia, que as mechas não possuem as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base pois não são fibra de vidro de filamento contínuo, mas sim fios descontínuos de comprimento irregular. O inquérito revelou igualmente que determinados tipos muito específicos de rovings e determinados tipos muito específicos de fios, actualmente classificados nos códigos NC 7019 12 00 e 7019 19 10, respectivamente, devem ser excluídos, pois estes tipos são objecto de um tratamento especial, de revestimento e impregnação, e têm uma perda por incineração superior a 3 %, o que lhes confere características físicas e químicas diferentes.
(18)
Vários utilizadores a jusante de fios alegaram que estes deviam ser totalmente excluídos do âmbito do processo dada a quase inexistência de base de produção na União e a falta de substituibilidade entre os fios e outros tipos do produto.
(19)
Todavia, o inquérito mostrou que existe pelo menos uma forma de substituibilidade (designadamente, os fios podem ser utilizados em várias aplicações em vez de outros tipos se bem que, dado o preço relativamente mais elevado dos fios, esta nem sempre seja uma opção economicamente viável) e uma base de produção limitada de determinado tipo do produto não pode, por si só, constituir motivo de exclusão desse tipo do âmbito do produto, na medida em que tenha as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destine às mesmas utilizações que os outros tipos. Dado que os fios de fibra de vidro de filamento contínuo têm as mesmas características essenciais que os outros produtos de fibra de vidro de filamento contínuo e que são intercambiáveis até certo ponto, concluiu-se provisoriamente que não havia motivos para excluir os fios da definição do produto. Assinale-se, contudo, que esta alegação será analisada de forma mais aprofundada.
2. Produto similar
(20)
Constatou-se que o produto em causa e os produtos de fibra de vidro de filamento contínuo produzidos e vendidos no mercado interno da RPC e no mercado interno da Turquia, que foi considerada provisoriamente como país análogo, assim como os produtos de fibra de vidro de filamento contínuo produzidos e vendidos na União pela indústria da União, tinham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e as mesmas utilizações. Por conseguinte, esses produtos são provisoriamente considerados similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(21)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal para os produtores que se considerou preencherem os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo.
(22)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
1.
as decisões das empresas relativas aos preços e custos são adoptadas em resposta às condições do mercado e sem uma interferência significativa do Estado;
2.
os registos contabilísticos são sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
a legislação em matéria de propriedade e falência garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
as operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(23)
No presente inquérito, todos os três (grupos de) produtores-exportadores incluídos na amostra solicitaram o TEM, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, e preencheram o respectivo formulário no prazo estabelecido:
-
Chongqing Polycomp International Corporation («CPIC»)
-
Jushi Group, e
-
New Changhai Group.
(24)
No tocante aos (grupos de) produtores-exportadores incluídos na amostra acima referidos, a Comissão procurou obter todas as informações consideradas necessárias e procedeu, sempre que necessário, à verificação, nas instalações das empresas em causa, de todas as informações facultadas no pedido de TEM.
(25)
O inquérito apurou que dois (grupos de ) produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra não cumpriam os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, aplicáveis para efeitos de atribuição do TEM.
(26)
Designadamente, um produtor-exportador (grupo) não conseguiu demonstrar que as suas decisões eram suficientemente livre da interferência estatal. Grande parte dos directores do conselho de administração eram nomeados por uma empresa que pertence maioritariamente ao Estado. Logo, este não teria qualquer problema em impedir a tomada de decisões. É, por conseguinte, claro que o Estado desempenha um papel primordial no processo de tomada de decisões da empresa. Além disso, não conseguiu demonstrar que tinha um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade, pois os rendimentos tributáveis da empresa não se encontravam correctamente explicitados nas demonstrações financeiras.
(27)
Outro produtor-exportador (grupo) incluído na amostra também não conseguiu demonstrar que as suas decisões eram tomadas sem interferência significativa do Estado. Dois comerciantes do grupo são empresas propriedade do Estado, o qual pode igualmente interferir de forma significativa no processo de tomada de decisões de um produtor-exportador do grupo, devido a um direito de veto implícito através do director que representa a empresa-mãe, cuja propriedade é detida pelo Estado. Este produtor é, por sua vez, a empresa-mãe e o principal accionista de dois outros produtores-exportadores do grupo e, deste modo, o Estado pode igualmente intervir no respectivo processo de tomada de decisões. Três produtores-exportadores do grupo não puderam demonstrar que cumpriam o segundo critério, pois em relação a dois deles o tratamento preferencial tributário não era mencionado nas demonstrações financeiras e em relação ao terceiro a auditoria não parecia ter sido independente. Além disso, cinco empresas do grupo não cumpriam o terceiro critério (sobretudo devido aos preços dos direitos de utilização de terrenos que não eram consentâneos com as regras de mercado).
(28)
Um produtor-exportador incluído na amostra (um grupo de duas empresas coligadas) demonstrou que cumpria todos os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, podendo beneficiar do TEM.
(29)
No seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM, foram recebidas observações da indústria da União e de dois produtores-exportadores (grupos) incluídos na amostra, cujo pedido de TEM os serviços da Comissão se propunham recusar. Todavia, nenhuma das observações foi de natureza a alterar as conclusões nesta matéria.
2. Tratamento individual («TI»)
(30)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
-
no caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint ventures), os exportadores podem repatriar livremente o capital e os lucros;
-
os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
-
a maioria do capital pertence efectivamente a particulares. Os funcionários do Estado que desempenham funções no conselho de administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
-
as conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
-
a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(31)
Duas das empresas/grupos de empresas incluídos na amostra que não obtiveram o TEM requereram também o TI, na eventualidade de o TEM não lhes ser concedido.
(32)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se que ambas as empresas/grupos de empresas em questão não conseguiram demonstrar que preenchiam todos os requisitos para beneficiar do TI tal como previsto no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Verificou-se, designadamente, que as empresas não cumpriam o critério estabelecido no artigo 9.o, n.o 5, alínea c), do regulamento de base, segundo o qual a maioria do capital pertence efectivamente a particulares, já que, conforme consta dos considerandos 26 e 27, todas as empresas eram detidas maioritariamente pelo Estado ou controladas por este. De igual modo, tal como já referido, apurou-se que ambas as empresas/grupos de empresas em questão não conseguiram demonstrar que preenchiam os requisitos previstos no artigo 9.o, n.o 5, alínea e), designadamente que no respectivo processo de tomada de decisões a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos. Em consequência, os seus pedidos de TI tiveram de ser rejeitados.
(33)
Concluiu-se, assim, que não se concederia o TI a nenhum dos produtores-exportadores/grupos incluídos na amostra que não tinham obtido o TEM.
3. Valor normal
3.1. Determinação do valor normal para o produtor-exportador/grupo ao qual foi concedido o TEM
(34)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão estabeleceu, primeiramente, para esse produtor-exportador, se o total das suas vendas de produtos de fibra de vidro de filamento contínuo no mercado interno eram representativas, ou seja, se o volume total dessas vendas representava, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a União. O inquérito estabeleceu que as vendas do produto similar no mercado interno eram representativas.
(35)
Seguidamente, a Comissão identificou os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pelas empresas com vendas globais representativas no mercado interno que eram idênticos ou muito semelhantes aos tipos desse produto vendidos para exportação para a União.
(36)
Relativamente a cada tipo vendido pelo produtor-exportador no respectivo mercado interno que se concluiu ser comparável com o tipo de produtos de fibra de vidro de filamento contínuo vendido para exportação para a União, foi estabelecido se as vendas no mercado interno foram suficientemente representativas, para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União. O inquérito determinou que, excepto no que se refere a quatro tipos do produto, as vendas no mercado interno eram representativas.
(37)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de cada um dos tipos do produto em causa, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(38)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representou mais de 80% do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço de vendas médio ponderado foi igual ou superior ao custo unitário, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado enquanto preço médio ponderado de todas as vendas no mercado interno do tipo do produto em questão.
(39)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80% ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado enquanto preço médio ponderado exclusivamente das vendas rentáveis do tipo do produto em questão realizadas no mercado interno.
(40)
Sempre que todos os tipos do produto eram vendidos com prejuízo, considerou-se que não eram vendidos no decurso de operações comerciais normais.
(41)
O inquérito apurou que as vendas rentáveis do tipo do produto comparável, excepto um tipo do produto, eram superiores a 80% do total das vendas no mercado interno, pelo que todas as vendas no mercado interno foram utilizadas no cálculo do preço médio para o valor normal. Para um tipo do produto apenas foram utilizadas as vendas rentáveis. Para as vendas dos quatro tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, a Comissão utilizou para o valor normal os preços representativos no mercado interno dos tipos muito semelhantes, devidamente ajustados.
3.2. Determinação do valor normal para os produtores-exportadores/grupos aos quais não foi concedido o TEM
a) País análogo
(42)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, no que respeita às empresas às quais não foi concedido o TEM, o valor normal foi determinado com base nos preços ou no valor calculado num país análogo.
(43)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar a Turquia como país análogo adequado para a determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(44)
Duas partes interessadas afirmaram que a Turquia não seria um país análogo adequado sem, todavia, fundamentarem esta alegação. Outra parte interessada comentou a escolha do país análogo, sugerindo que devia ser a Índia, pois este país tem um nível de desenvolvimento comparável ao da RPC, os mercados seriam igualmente comparáveis, na medida em que em ambos os mercados as aplicações de energia eólica seriam muito importantes, e tipos comparáveis seriam produzidos de modo similar. Além disso, o mercado indiano foi descrito como sendo um mercado aberto com apreciáveis importações. Por último, referiu-se que o acesso a matérias-primas seria comparável nos dois países.
(45)
A Comissão procurou a colaboração de produtores do produto similar na Turquia, no Canadá, nos EUA, na República da Coreia e na Índia. Apenas o único produtor turco manifestou disponibilidade para colaborar e respondeu ao questionário.
(46)
Reconhece-se que a Turquia é um país análogo representativo em termos de volume de vendas no mercado interno. No entanto, o valor normal para um tipo do produto similar que não é produzido na Turquia teria de ser calculado. É também de referir que o inquérito anti-dumping em curso sobre as importações de produtos de fibra de vidro de filamento contínuo provenientes da Turquia aponta para uma possível depreciação dos preços no mercado interno turco. Todavia, dado que a Turquia foi o único país que aceitou colaborar no inquérito, conclui-se provisoriamente que a Turquia deve ser utilizada como país análogo.
b) Determinação do valor normal
(47)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal para os produtores-exportadores aos quais não tenha sido concedido o TEM foi estabelecido com base nas informações, devidamente verificadas, fornecidas pelo produtor do país análogo, de acordo com a metodologia acima descrita para o grupo de empresas às quais foi concedido o TEM. Nos casos em que as vendas no mercado interno do país análogo de tipos do produto foram realizadas com prejuízo ou em que não se venderam tipos semelhantes, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.os 3 e 6, do regulamento de base.
4. Preço de exportação
(48)
Na maior parte dos casos, o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, pelo que o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, de regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
(49)
No caso de reduzidas vendas de exportação de um produtor-exportador para as suas empresas coligadas na União, estabeleceu-se que se destinavam a utilização cativa e, consequentemente, não foram utilizadas no cálculo provisório do dumping.
5. Comparação
(50)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efectuados os necessários ajustamentos em todos os casos considerados razoáveis, exactos e confirmados por elementos de prova verificados. Foram efectuados ajustamentos para impostos indirectos, frete marítimo e seguro, frete no país de exportação estádio de comercialização (para diferenças nos canais de distribuição), despesas de garantias, custos do crédito e despesas bancárias.
6. Margens de dumping
(51)
As margens de dumping provisórias foram expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(52)
Em relação aos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito e aos quais foi concedido o TEM, foram estabelecidas margens de dumping individuais com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e a média ponderada do preço de exportação, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(53)
A margem de dumping para as empresas incluídas na amostra às quais não foi concedido o TEM nem o TI e para as empresas que colaboraram não incluídas na amostra foi calculada como a média das três empresas/grupos de empresas incluídos na amostra.
(54)
Dado o elevado nível de colaboração no inquérito (as empresas que colaboraram representam cerca de 100 % de todas as importações provenientes da RPC no PI), para as empresas não colaborantes, a margem de dumping à escala nacional foi estabelecida utilizando a margem mais elevada apurada para os (grupos de) empresas incluídos na amostra.
(55)
Nesta base, os níveis provisórios do dumping são os seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
New Changhai Group
8,5 %
Outras empresas colaborantes
43,6 %
Residual
43,6 %
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(56)
Durante o PI, o produto similar foi fabricado por 11 produtores na União. Sete desses 11 produtores colaboraram no inquérito. Estes sete produtores eram todos membros do autor da denúncia e verificou-se que representavam uma parte importante - neste caso mais de 90 % - da produção total da União no que se refere ao produto similar. Dos restantes quatro produtores da União, um fazia também parte do autor da denúncia, dois apoiaram activamente a denúncia, e o quarto nem apoiou nem se opôs. Os 11 produtores constituem, deste modo, a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria da União».
(57)
Tal como se indica no considerando 13, foi seleccionada uma amostra de três produtores que representam cerca de 64% da produção total da União. Como dois destes produtores eram grupos de empresas coligadas, com várias entidades produtoras na União, a amostra acabou por incluir nove empresas individuais no total.
(58)
Algumas partes interessadas alegaram que os produtores da União incluídos na amostra não devem ser considerados como indústria da União, uma vez que todos os três estão coligados com produtores chineses que fabricam o produto em causa. O inquérito confirmou que, de facto, dois dos três produtores da União incluídos na amostra estavam coligados com produtores chineses. Todavia, apurou-se que, apesar dessa relação, estes dois produtores da União incluídos na amostra não tinham actuado de modo a tornar as conclusões do inquérito pouco fiáveis. Os volumes que estes produtores da União importaram junto das suas empresas coligadas na RPC são limitados (menos de 4 % das importações provenientes da RPC). Além disso, estas importações podem ser consideradas negligenciáveis em comparação com a produção total dos produtores da União em causa, que de modo algum devem ser vistos como importadores, pois são efectivamente produtores de fibra de vidro. Por último, os indicadores de prejuízo referentes aos produtores da União em causa não foram afectados por estas reduzidas importações. Com base no que precede, a Comissão considerou que não havia motivos para excluir qualquer um dos produtores da União incluídos na amostra da definição de indústria da União na acepção do artigo 4 o, n.o1, do regulamento de base.
2. Consumo da União
(59)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, mais as importações na União em conformidade com os dados do Eurostat.
(60)
A produção da União diminuiu 24 % entre 2006 e o PI. O consumo, todavia, aumentara ligeiramente em 2007 e no primeiro semestre de 2008.
Quadro 1
Consumo da União
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
valor indexado
100
106
105
76
3. Importações provenientes do país em causa
3.1. Volume das importações objecto de dumping
(61)
O volume das importações provenientes da RPC do produto em causa no mercado da União tem aumentado significativamente durante o período considerado. No total, durante o período considerado, as importações provenientes da RPC aumentaram mais de 50 %. Nomeadamente, entre 2006 e 2008 as importações provenientes da RPC mais do que duplicaram. Diminuíram no PI, em comparação com 2008, mas a taxa desta diminuição (25 %) foi inferior à da descida no consumo (28 %).
Quadro 2
Importações provenientes da RPC (volumes)
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
77 283
122 190
155 875
116 413
valor indexado
100
158
202
151
3.2. Parte de mercado das importações objecto de dumping
(62)
A parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC tem vindo a aumentar ao longo do período considerado. No PI, as importações chinesas detinham uma parte de mercado de 15,6 % que é, praticamente, o dobro da sua parte de mercado em 2006.
Quadro 3
Importações provenientes da RPC (parte de mercado)
2006
2007
2008
PI
Parte de mercado (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
valor indexado
100
149
191
198
3.3. Preços
a) Evolução dos preços
(63)
O quadro que se segue mostra o preço médio das importações objecto de dumping provenientes da RPC, na fronteira europeia, do produto desalfandegado, segundo os dados do Eurostat. O preço médio das importações provenientes da RPC manteve-se bastante estável durante o período considerado. Esta tendência pôde ser observada, apesar de um significativo aumento mundial dos preços das matérias-primas utilizadas para a fabricação de fibra de vidro de filamento contínuo, durante o período considerado (como mostra o quadro 18).
Quadro 4
Importações provenientes da RPC (preços)
2006
2007
2008
PI
Preço médio/tonelada (euros)
930
936
970
943
valor indexado
100
101
104
101
b) Subcotação de preços
(64)
Foi efectuada uma comparação modelo a modelo entre os preços de venda praticados pelos produtores-exportadores chineses e os preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra na União. Para o efeito, os preços dos produtores da União incluídos na amostra aplicados a clientes independentes foram comparados com os preços dos produtores-exportadores do país em causa incluídos na amostra. Foram feitos os ajustamentos necessários para ter em conta as diferenças no estádio de comercialização e os custos pós-importação.
(65)
Esta comparação revelou que, durante o PI, as importações do produto em causa originário da RPC foram vendidas na União a preços que representam uma subcotação dos preços da indústria da União que, em percentagem dos últimos, se situa entre 23 % e 39 %.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Observações preliminares
(66)
Em aplicação do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e indicadores económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União. Os dados apresentados em seguida referem-se à totalidade da indústria da União no que diz respeito às vendas e às partes de mercado, e aos produtores incluídos na amostra para os restantes indicadores.
4.2. Produção
(67)
Os volumes de produção da União permaneceram relativamente estáveis entre 2006 e 2008, mas registaram uma queda abrupta durante o PI:
Quadro 5
Indústria da União - produção
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
495 942
508 837
502 729
312 824
valor indexado
100
103
101
63
4.3. Capacidade de produção e utilização da capacidade
(68)
A capacidade de produção da indústria da União desenvolveu-se do seguinte modo:
Quadro 6
Indústria da União - capacidade de produção
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Capacidade (toneladas)
575 900
573 600
585 350
510 700
valor indexado
100
100
102
89
Utilização da capacidade (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
valor indexado
100
103
100
71
(69)
Durante o PI, a capacidade de produção foi reduzida. Com efeito, tendo em conta a erosão dos preços e a perda de parte de mercado, causada pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC, várias linhas de produção foram desmanteladas, temporariamente encerradas ou reduzidas. Apesar desta diminuição da capacidade de produção, a taxa da utilização da capacidade passou de 86 % para 61 %, ou seja uma descida de 29 %.
4.4. Existências
(70)
O quadro que se segue mostra que as existências, sofreram uma diminuição em 2007, quando o consumo estava no auge, para, em seguida, aumentarem fortemente em 2008, atendendo à queda abrupta da procura no quarto trimestre do ano. Durante o PI, os níveis das existências regressaram a uma certa normalidade.
Quadro 7
Indústria da União - existências
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
88 968
73 018
123 910
82 160
valor indexado
100
82
139
92
4.5. Volumes de vendas (total da indústria da União)
(71)
O volume de vendas de todos os produtores da União no mercado da UE, incluindo as vendas para utilização cativa, evoluiu da seguinte forma:
Quadro 8
Indústria da União - vendas na UE (volumes)
todos os produtores da UE
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
737 818
743 784
706 746
520 064
valor indexado
100
101
96
70
(72)
Os volumes de vendas da indústria da União, na sua totalidade, baixou 30 %. Em 2007, embora o consumo da União tenha crescido 6 % (como mostra o quadro 1), o volume de vendas do produto em causa, pela indústria da União, no mercado da União cresceu apenas 1 %, o que significa que a indústria da União não pôde beneficiar do aumento do consumo nesse período. Subsequentemente, em 2008 e no PI, o volume de vendas da indústria da União desceu bastante.
4.6. Parte de mercado (total da indústria da União)
(73)
A parte de mercado da indústria da União diminuiu acentuadamente em 2007 e 2008, após o que se verificou uma ligeira recuperação no PI. Todavia, na globalidade, a indústria da União perdeu 5,6 pontos percentuais de parte de mercado no período considerado, ao passo que, como mostra o quadro 3, a parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC quase que duplicou no período considerado.
Quadro 9
Indústria da União - parte de mercado da UE
todos os produtores da UE
2006
2007
2008
PI
Parte de mercado da UE (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
valor indexado
100
95
91
93
4.7. Preços de venda
(74)
No que respeita aos preços médios de venda, o quadro que se segue mostra que a indústria da União não foi capaz de aumentar os preços de venda a clientes independentes, durante o período considerado. Pelo contrário, os preços médios de venda diminuíram 2 %, o que ainda é mais digno de nota no contexto do aumento dos preços das matérias-primas. De facto, a indústria da União não teve a possibilidade de repercutir nos preços de venda o aumento dos custos das matérias-primas, devido à pressão descendente sobre os níveis de preços, no mercado da União, exercida pelas importações provenientes da RPC.
Quadro 10
Indústria da União - vendas na UE (preços médios)
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
euros/tonelada
1 179
1 166
1 192
1 159
valor indexado
100
99
101
98
4.8. Emprego
(75)
O nível de emprego dos produtores da União mostra que a indústria da União racionalizou a produção durante o período considerado, com o objectivo de reduzir os custos de produção e de contrabalançar o aumento dos custos das matérias-primas. De facto, o número de trabalhadores diminuiu 20 pontos percentuais durante todo o período, com uma diminuição de 15 pontos percentuais concentrada no período entre 2007 e o PI.
Quadro 11
Indústria da União - emprego
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Número de trabalhadores
4 114
3 890
3 705
3 302
valor indexado
100
95
90
80
4.9. Produtividade
(76)
Como resultado dos esforços da indústria da União descritos no considerando anterior, a produtividade da força de trabalho dos produtores da União aumentou significativamente em 2007 e 2008. Esta evolução positiva inverteu-se durante o período de inquérito, resultando numa perda global da produtividade de 21 % no período considerado. Esta inversão de produtividade deveu-se, por um lado, à retracção da procura e, por outro, às importações provenientes da RPC que subcotaram fortemente os preços da indústria da União, do que resultou uma queda substancial da produção e, portanto, um aumento do emprego por unidade de fibra de vidro produzida.
Quadro 12
Indústria da União - produtividade
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
toneladas/trabalhador
121
131
136
95
valor indexado
100
108
113
79
4.10. Salários
(77)
Durante o período considerado, a indústria da União conseguiu controlar a evolução dos custos da mão-de-obra. O quadro abaixo mostra que o salário médio anual aumentou ligeiramente em 2007 e 2008, mas diminuiu no PI. Durante todo o período, os custos unitários da mão-de-obra diminuíram 3 %. Essa diminuição teria sido mais explícita, todavia, se os montantes das indemnizações tivessem sido excluídos da tendência acima referida.
Quadro 13
Indústria da União - custos da mão-de-obra
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Salários anuais (euros)
42 649
43 257
43 991
41 394
valor indexado
100
101
103
97
4.11. Rendibilidade e retorno dos investimentos
(78)
A rendibilidade da indústria da União foi estabelecida expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar, enquanto percentagem do volume de negócios dessas vendas. Na determinação da rendibilidade dos produtores da União, os valores verificados foram corrigidos a fim de evitar que esta análise fosse influenciada por questões específicas e especiais referentes a determinadas empresas, com um impacto desproporcional sobre os valores de lucro dessas empresas num determinado período. Após estas correcções, a rendibilidade dos produtores incluídos na amostra e o retorno dos investimentos ligados às vendas do produto similar na União evoluiu da seguinte forma, durante o período considerado:
Quadro 14
Indústria da União - rendibilidade e retorno dos investimentos
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Lucro líquido (em % do volume de negócios)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Retorno dos investimentos
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Como mostra o quadro supra, a indústria da União conseguiu alcançar níveis de lucro limitados durante a maior parte do período considerado, com algumas excepções em 2007, quando a taxa de rendibilidade média atingiu 4,7 %. Os lucros transformaram-se numa enorme perda durante o PI: a taxa média das perdas da indústria da União desceu a 15 %.
(80)
O retorno dos investimentos, que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade. De um modo geral, o retorno dos investimentos permaneceu bastante limitado durante todo o período considerado, com excepção de 2007. No PI, o retorno dos investimentos médio da indústria da União caiu até -16,8 %.
(81)
A frágil situação financeira acima descrita verificou-se apesar do aumento do consumo ocorrido no período entre 2006 e 2008, como se descreve no considerando 60, e dos esforços da indústria da União para racionalizar os custos de produção, como se descreve nos considerandos 75 e 76. Durante o período considerado, os volumes fortemente crescentes das importações a baixos preços objecto de dumping, provenientes da RPC, afectaram os volumes de vendas da indústria da União e provocaram igualmente uma grave erosão dos preços. Estes factores tiveram repercussões sobre a situação financeira da indústria da União, como se pode ver pela drástica perda de 15 % durante o PI.
4.12. Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(82)
O cash flow líquido decorrente de actividades operacionais evoluiu do seguinte modo:
Quadro 15
Indústria da União - cash flow
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
cash flow (euros)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
valor indexado
100
50
22
-64
(83)
O quadro supra confirma a situação financeira frágil da indústria da União no período de 2006-2008 e a drástica deterioração daí resultante, no PI.
4.13. Investimentos
(84)
Durante o período considerado, os investimentos dos produtores incluídos na amostra evoluiu do seguinte modo:
Quadro 16
Indústria da União - investimentos
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
investimentos líquidos (euros)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
valor indexado
100
52
109
71
(85)
Durante 2006 e 2008, anos excepcionais, o nível de investimentos foi relativamente elevado, tendo em conta a reconstrução de fornos. Nesta indústria de elevada intensidade de capital, os fornos têm de ser renovados todos os sete a dez anos e os custos associados à reconstrução dos fornos pode atingir montantes de 8 a 13 milhões de euros (intervalo dado por questões de confidencialidade). Uma importante parte dos outros elevados custos de investimento, de carácter mais estrutural, está ligada ao consumo de ligas nas fieiras e respectiva reconstrução.
4.14. Amplitude da margem de dumping efectiva
(86)
As margens de dumping das importações provenientes da RPC, conforme especificado no considerando 55, são muito elevadas. Tendo em conta os volumes, a parte de mercado e os preços das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping não pode ser considerado negligenciável.
5. Conclusões sobre o prejuízo
(87)
Apesar dos esforços envidados pela indústria da União para aumentar a sua competitividade, a maioria dos indicadores de prejuízo inerentes à indústria da União evoluíram negativamente durante o período considerado. Esta tendência é particularmente significativa quando se analisam os indicadores relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União Europeia, nomeadamente o retorno dos investimentos, o cash flow e a rendibilidade, que tiveram uma evolução drástica. Além disso, os indicadores relativos à produção, à capacidade de produção, à utilização da capacidade, aos volumes de vendas e à parte de mercado também confirmaram uma tendência de clara deterioração
(88)
Simultaneamente, as importações de fibras de vidro provenientes da RPC subcotaram os preços da indústria da União até 39 %, durante o PI, e a indústria da União perdeu 5 pontos percentuais de parte de mercado em menos de quatro anos
(89)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(90)
Em conformidade com artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, a Comissão apurou se as importações objecto de dumping provocaram à indústria da União um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União no mesmo período, a fim de assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeito das importações objecto de dumping
(91)
Entre 2006 e o PI, o volume das importações objecto de dumping do produto em causa aumentou 51 % em termos de volume, o que resultou num aumento da parte de mercado da União de 98 %, passando de 7,9 % para 15,6 %
(92)
O aumento das importações objecto de dumping do produto em causa provenientes da RPC, durante o período considerado, coincidiu com uma tendência descendente na maioria dos indicadores de prejuízo da indústria da União. A indústria da União perdeu 5,6 pontos percentuais de parte de mercado e os seus preços de venda diminuíram 2 %, devido à pressão exercida sobre os preços pelas importações de baixo preço objecto de dumping no mercado da União. A significativa subcotação dos preços impediu a indústria da União de repercutir o aumento dos custos de produção nos preços de venda a um nível aceitável, do que resultaram baixos níveis de rendibilidade, os quais, durante o PI, chegaram mesmo a ser negativos.
(93)
Igualmente significativo é o facto de a parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC terem continuado a aumentar, mesmo durante o IP. Por outras palavras, como também referido no considerando 62, o volume das importações objecto de dumping provenientes da RPC diminuiu a um ritmo mais lento do que o consumo da União.
(94)
Algumas partes interessadas alegaram que não existe nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União. Um dos argumentos invocados a este respeito foi que a diferença de preço entre os preços de venda chineses e os da União tem sido bastante constante durante todo o período considerado, tendo a rendibilidade da indústria da União flutuado em simultâneo. A este respeito, há que ter em conta que não é apenas o nível de preços, mas também o volume das importações objecto de dumping, de preços bastante baixos, que exerceu uma forte pressão sobre as vendas da indústria da União. Além disso, mesmo que outros factores também possam ter contribuído para o estado agravado da indústria da União, afectando, portanto, também, em certa medida, a evolução da rendibilidade da indústria da União, de maneira nenhuma essa eventualidade pode mitigar o impacto das importações objecto de dumping provenientes da RPC subcotando constantemente os preços da União, sobretudo quando essa subcotação ocorreu a uma taxa relativamente estável apesar das mudanças no mercado, tais como o crescimento e a queda do consumo ou a evolução dos preços das matérias-primas.
(95)
Foi apresentado um argumento semelhante em relação à alegada falta de relação entre os valores da rendibilidade da indústria da União e o desenvolvimento da respectiva parte de mercado. Com efeito, os níveis de rendibilidade da indústria da União, por exemplo, melhoraram temporariamente entre 2006 e 2007, apesar da queda da respectiva parte de mercado. Esta situação deveu-se, em parte, a melhores condições no mercado da União em 2007 (veja-se o aumento de 6 % no consumo da União como se refere no considerando 60). Mais importante, todavia, em 2006 e 2007, a indústria da União centrou-se na racionalização da produção, reduzindo os custos de produção, o que também teve impacto nos seus níveis de rendibilidade. Outro exemplo é o facto de, entre 2008 e o PI, a parte de mercado da indústria da União ter aumentado ligeiramente enquanto a taxa de rendibilidade sofreu uma grave queda de 15 %. No entanto, no mesmo período, as importações objecto de dumping originárias da RPC também puderam aumentar a sua parte de mercado, continuando, simultaneamente, a subcotar os preços de venda na União. Daqui resultou uma grave perda para a indústria da União. De facto, ambos os casos acima referidos mostram que um ou dois indicadores separados não podem, por si só, ser tidos em conta quando se mede o efeito das importações objecto de dumping sobre o estado da indústria da União.
(96)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações de baixo preço objecto de dumping, provenientes da RPC, que entraram no mercado da União em volumes significativos e sempre crescentes, e que subcotaram bastante os preços da indústria da União durante o período considerado, tiveram um impacto muito negativo sobre a situação económica da indústria da União.
3. Efeito de outros factores
3.1. Importações provenientes de países terceiros
(97)
Durante o período considerado, as importações provenientes de outros países terceiros foram limitadas. A parte de mercado total das importações provenientes de outros países com excepção da RPC desceu 2 pontos percentuais, passando de 17 % para 15 %. A segunda maior fonte de importações, a Noruega, detinha uma parte de mercado de 3,3 % durante o PI. A Turquia tinha uma parte de mercado de 2,5 % durante o PI e a quarta maior fonte de importações, os EUA, tinha uma parte de mercado inferior a 2 % durante o PI.
Quadro 17
Importações provenientes de outros países
País
2006
2007
2008
PI
Noruega
Volumes (toneladas)
34 990
28 834
35 410
24 993
Parte de mercado (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Preço médio (euros)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turquia
Volumes (toneladas)
28 981
25 035
20 658
18 874
Parte de mercado (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Preço médio (euros)
1 097
1 155
1 202
1 077
EUA
Volumes (toneladas)
22 921
24 246
20 447
13 569
Parte de mercado (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Preço médio (euros)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malásia
Volumes (toneladas)
9 541
25 569
35 200
12 601
Parte de mercado (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Preço médio (euros)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Volumes (toneladas)
19 318
18 150
14 655
11 285
Parte de mercado (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Preço médio (euros)
1 193
1 146
1 069
975
Índia
Volumes (toneladas)
4 365
11 231
3 757
5 361
Parte de mercado (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Preço médio (euros)
1 308
1 232
1 315
1 240
República da Coreia
Volumes (toneladas)
7 959
5 974
13 934
5 116
Parte de mercado (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Preço médio (euros)
1 430
1 607
894
1 004
Japão
Volumes (toneladas)
21 671
10 727
11 174
4 609
Parte de mercado (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Preço médio (euros)
1 197
1 315
1 401
1 804
México
Volumes (toneladas)
4 894
9 713
7 226
3 689
Parte de mercado (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Preço médio (euros)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canadá
Volumes (toneladas)
4 136
3 309
2 196
2 244
Parte de mercado (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preço médio (euros)
1 303
2 025
1 761
2 146
Outros países
Volumes (toneladas)
8 954
14 848
8 519
9 227
Parte de mercado (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Preço médio (euros)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
O quadro supra, que se baseia em dados do Eurostat, mostra também que os níveis médios do preço franco-fronteira da União de outras importações são geralmente muito mais elevados do que os preços das importações provenientes da RPC, como se resume no considerando 63. Comparando estes preços facultados pelo Eurostat com os preços de venda da indústria da União referidos no considerando 74, as importações provenientes da Turquia parecem subcotar os preços da indústria da União durante o PI. Todavia, as importações provenientes da Turquia representavam, no PI, uma parte de mercado de apenas 2,5 %, o que é inferior à respectiva parte de mercado em 2006. Além disso, os preços destas importações situaram-se constantemente bastante acima dos níveis de preços das importações provenientes da RPC, ultrapassando estas em 14 % a 23 %. As importações provenientes da Malásia, de Taiwan e da República da Coreia também parecem ser inferiores aos preços da indústria da União, no entanto, as suas partes de mercado são limitadas e decrescentes. Por conseguinte, as importações provenientes da Turquia, da Malásia, de Taiwan e da República da Coreia, ou quaisquer outras importações de países terceiros, não foram consideradas como tendo tido um impacto negativo na situação da indústria da União. Por estes motivos, é razoável concluir provisoriamente que as importações provenientes de outros países não quebram o nexo de causalidade existente entre o dumping apurado e o importante prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.2. Impacto da crise económica
(99)
Várias partes alegaram que o prejuízo sofrido pela indústria da União se devia à crise económica que provocou um declínio brutal da procura.
(100)
De facto, verificou-se uma queda do consumo da União, entre 2008 e o PI, tal como referido no considerando 60. Esta descida foi de 28 % e reconhece-se que foi causada pela crise económica que afectou a União durante este período. A maior parte dos sectores que utilizam produtos contendo o produto em causa (indústria automóvel, energia eólica, construção, etc.) foram gravemente atingidos pela crise, do que resultou a queda da procura de fibras de vidro, no início da cadeia.
(101)
No entanto, o efeito negativo do abrandamento económico e da contracção da procura foi exacerbado pelo aumento das importações objecto de dumping provenientes da RPC, que subcotaram de forma significativa os preços da indústria da União. Mesmo que o abrandamento económico tenha contribuído para o prejuízo durante o PI, de modo algum esse prejuízo atenua os efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping a preços baixos provenientes da RPC no mercado da União durante todo o período considerado. Mesmo numa situação de declínio das vendas, a indústria da União teria podido manter um nível aceitável de volumes e de preços, limitando assim os efeitos negativos de uma queda do consumo. Todavia, esta situação apenas teria sido possível na ausência de concorrência desleal por parte das importações de baixo preço objecto de dumping, no mercado. Além disso, pode considerar-se que o impacto das importações chinesas objecto de dumping, que subcotaram significativamente os preços de venda na União durante o PI, foi ainda mais prejudicial num período de crise económica.
(102)
Tendo em conta as circunstâncias descritas acima, o abrandamento económico não pode ser considerado como factor susceptível de quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes da RPC.
3.3. Evolução dos volumes das importações chinesas e da situação financeira da indústria da União
(103)
Determinadas partes interessadas alegaram que não existe qualquer nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e a situação financeira da indústria da União, já que esta atingiu as suas melhores taxas de rendibilidade nos anos em que os volumes das importações provenientes da RPC do produto em causa eram mais elevados e que os seus piores resultados foram registados quando as importações provenientes da RPC caíram ao seu nível mais baixo, durante o período considerado.
(104)
A esse respeito, é necessário notar, em primeiro lugar, que a evolução do consumo, e nomeadamente o abrandamento económico durante o PI, afectou indiscutivelmente tanto os volumes das importações provenientes da RPC como a situação financeira da indústria da União, tendo em conta a natureza mundial da crise.
(105)
No entanto, como já foi indicado previamente, as importações objecto de dumping provenientes da RPC subcotaram sensivelmente os preços de venda da indústria da União durante o PI, ou seja, em plena crise económica. Situação ainda agravada pelo facto de os produtores-exportadores da RPC terem conseguido aumentar ligeiramente a sua parte de mercado, mesmo em período de abrandamento económico, enquanto a indústria da União registava graves perdas devido à sua incapacidade de vender os seus produtos a preços mais rentáveis.
(106)
Pode considerar-se, com efeito, que a subcotação dos preços acima mencionada, juntamente com o aumento da parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC, causaram à indústria da União um prejuízo ainda mais grave do que teria sido o caso num período sem flutuações do consumo imputáveis a uma crise económica.
(107)
Tendo em conta o que precede, de modo algum se pode concluir que a comparação das simples tendências apresentadas pelos volumes das importações objecto de dumping provenientes da RPC com os desempenhos financeiros da indústria da União poderia ser interpretada como um factor susceptível de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.4. Queda das vendas de exportação e/ou das vendas destinadas a utilização cativa da indústria da União
(108)
Algumas partes interessadas defenderam que a deterioração da rendibilidade da indústria da União foi causada pela queda das vendas de exportação ou da produção destinada a utilização cativa, e não pela queda das vendas na União. A esse respeito, é necessário recordar, primeiro, que, com excepção dos volumes de vendas, todos os indicadores de prejuízo, incluindo a rendibilidade, foram avaliados com base nas vendas no mercado da União a partes independentes. Por outras palavras, tanto as vendas de exportação como as vendas destinadas a utilização cativa foram excluídas deste cálculo. Em segundo lugar, é verdade que os volumes das vendas de exportação diminuíram a um ritmo um pouco mais rápido do que as vendas realizadas na União, mas tal não é o caso da produção destinada a utilização cativa que, durante todo o período considerado, representou entre 22,4 % e 24,4 % das vendas totais na União. Além disso, tendo em conta a importância relativa das vendas de exportação em comparação com as vendas realizadas na UE pela indústria da União (que flutuaram entre 10 % e 14 % durante todo o período considerado) não se pode considerar que estas vendas tenham desempenhado um papel suficientemente importante para quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e a incidência sobre a indústria da União. Este argumento é, portanto, rejeitado.
3.5. Aumento da capacidade da indústria da União e aumento dos custos de produção
(109)
Uma parte interessada alegou que o declínio da situação da indústria da União seria imputável à decisão errada de aumentar as capacidades. A esse respeito, refira-se que o mercado das fibras de vidro há já vários anos que se encontra em expansão e que a decisão de aumentar a capacidade de certas fábricas não pode ser considerada como uma estratégia comercial insensata numa situação de consumo crescente. Além disso, note-se que, na globalidade, no período considerado a capacidade da indústria da União diminuiu efectivamente (ver o considerando 68).
(110)
Em qualquer caso, importa referir que a indústria da União conseguiu reduzir o custo por unidade das principais matérias-primas, apesar do aumento dos preços das matérias-primas durante o período considerado:
Quadro 18
Custo da matéria-prima e custo por unidade da fibra de vidro produzida
2006
2007
2008
PI
Preço/tonelada de matéria-prima (3)
100
106
104
102
Custo da matéria-prima/tonelada de fibra de vidro (3)
100
99
97
94
(111)
A evolução apresentada acima do custo da matéria-prima por unidade de fibra de vidro fabricada deve-se a investimentos tendo por objectivo reforçar o rendimento e a competitividade. A indústria da União, com efeito, instaurou várias medidas destinadas a melhorar e racionalizar os processos de produção e os custos dos factores de produção durante o período considerado.
(112)
No que diz respeito aos custos de mão-de-obra, como já foi indicado nos considerandos 75 a 77, a indústria da União reduziu em 20 % o número de trabalhadores durante o período considerado, enquanto os salários médios diminuíram, mesmo sem excluir o impacto considerável das indemnizações por despedimento.
(113)
Pelas razões acima expostas, o argumento segundo o qual a deterioração da situação da indústria da União foi causada pelo aumento dos custos de produção, eventualmente imputável a insuficiências ou a custos de mão-de-obra elevados, é, por conseguinte, rejeitado.
3.6. Competitividade das importações objecto de dumping provenientes da RPC e prejuízo auto-infligido por produtores chineses coligados
(114)
Alegou-se que a causa do prejuízo reside na escala de produção dos exportadores chineses e na tecnologia moderna de que dispõem, e não no dumping do produto objecto do inquérito. Na realidade, pode demonstrar-se que, na globalidade, os produtores da União dispõem também de uma capacidade de produção de grande escala e de tecnologia moderna.
(115)
Uma parte interessada declarou que a indústria da União poderia, com efeito, ter causado ela própria o prejuízo pelas suas importações provenientes dos produtores chineses com os quais se encontra coligada. Neste contexto, refira-se que, como foi indicado ao considerando 58, o volume destas importações tem sido muito limitado, tanto em termos de produção da indústria da União como de importações do produto em causa provenientes da RPC.
(116)
Por conseguinte, nem a falta de competitividade nem as importações provenientes dos produtores chineses coligados poderiam ser consideradas como factores susceptíveis de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo verificado.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(117)
Em conclusão, a análise apresentada demonstrou que as importações de fibras de vidro provenientes da RPC aumentaram consideravelmente em termos de quantidades durante o período considerado, minando progressivamente a parte de mercado da indústria da União. Estas quantidades de tal modo elevadas, que entraram no mercado da União a preços de dumping, subcotaram significativamente os preços da indústria da União, que, por conseguinte, não conseguiu repercutir nos seus clientes o aumento do custo das matérias-primas. Embora, durante certo período, a indústria da União tenha conseguido compensar os efeitos negativos desta pressão por ganhos de eficácia, isso deixou de ser possível quando a crise económica reduziu de forma substancial o nível da procura.
(118)
Foram igualmente analisados outros factores susceptíveis de ter causado prejuízo à indústria da União. Apurou-se que as importações provenientes de países terceiros, a incidência da crise económica, a evolução de outras vendas pela indústria da União e outros factores, incluindo os referidos nos considerandos 97 a 116, não se afiguram de molde a quebrar o nexo de causalidade constatado entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(119)
Com base na análise supra, que distinguiu e separou devidamente as repercussões de todos os factores conhecidos na situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, conclui-se provisoriamente que as importações provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
(120)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou apurar se, não obstante as conclusões sobre o dumping, o prejuízo e o nexo de causalidade, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que a adopção de medidas neste caso específico não seria do interesse da União. Para esse efeito e em conformidade com o artigo 21.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão considerou o impacto provável das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo e, também, as consequências, caso tais medidas não sejam adoptadas.
(121)
A Comissão enviou questionários a importadores e utilizadores independentes. No total, foram enviados 60 questionários. Dois importadores e 13 utilizadores responderam ao questionário nos prazos fixados. Além disso, durante o processo, vários importadores e utilizadores manifestaram a sua oposição a qualquer eventual medida, tendo enviado cartas nesse sentido.
1. Interesse da indústria da União
(122)
Como se refere no considerando 56, o produto similar era fabricado por 11 produtores na União. Os oito autores da denúncia representavam mais de 90 % da produção da União; dois outros apoiaram a denúncia, enquanto a décima primeira empresa não a apoiou, nem contestou.
(123)
As três empresas incluídas na amostra, que representavam cerca de 60 % da produção total da União, empregavam 3 300 pessoas directamente envolvidas em actividades de produção, venda e administração do produto similar. Recorde-se que os indicadores de prejuízo mostraram uma tendência negativa geral e, em especial, que os indicadores de prejuízo relativos à parte de mercado e aos desempenhos financeiros da indústria da União, como a rendibilidade, o retorno dos investimentos e o cash flow foram gravemente afectados. Durante o período considerado, nomeadamente, a rendibilidade da indústria da União caiu de um nível já muito baixo de 0,3 % para -15,0 %, enquanto a sua parte de mercado diminuiu 5,6 pontos percentuais.
(124)
Se forem instituídas medidas, espera-se que seja posto cobro à baixa dos preços e à perda de parte de mercado e que os preços de venda da indústria da União comecem a subir, do que resultará a melhoria da respectiva situação financeira.
(125)
Por outro lado, se não forem instituídas medidas anti-dumping, é provável que continue a deterioração do mercado e da situação financeira da indústria da União. Em tal cenário, é de esperar que a indústria da União continue a perder parte de mercado e deixe de poder seguir os preços de mercado impostos pelas importações provenientes da RPC. A consequência provável consistirá em novas reduções da produção e dos investimentos, bem como no encerramento de outras instalações de produção da União, implicando perdas maciças de postos de trabalho.
(126)
Conclui-se, por conseguinte, provisoriamente, que a instituição de medidas anti-dumping seria claramente do interesse da indústria da União.
2. Interesse dos importadores independentes na União
(127)
Como se indicou acima, não foi necessária amostragem para os importadores independentes, dois dos quais colaboraram plenamente no inquérito, respondendo ao questionário. Apenas uma pequena parte do volume de negócios destes dois importadores (respectivamente 7 % e 25 %) era gerados pelas suas actividades relativas ao produto em causa proveniente da RPC. Ambos se opuseram à possível instituição de medidas anti-dumping, já que consideravam que tal poderia acarretar a cessação das importações do produto em causa provenientes da RPC.
(128)
As importações declaradas por estes dois importadores representavam, contudo, apenas uma pequena proporção do conjunto das importações provenientes da RPC no PI (menos de 1 %). Nenhum outro importador colaborou, quer respondendo ao questionário quer enviando comentários fundamentados. Nesta base, conclui-se, por conseguinte, provisoriamente, que a instituição de medidas provisórias não terá efeitos negativos significativos sobre o interesse dos importadores da UE.
3. Interesse dos utilizadores
(129)
A fibra de vidro de filamento contínuo, objecto do presente processo, é um produto utilizado num grande número de aplicações. Obteve-se a colaboração dos seguintes grupos de utilizadores: sector da tecelagem (que se trate-se de têxteis altamente especializados ou tecidos mais comuns, por exemplo para aplicações em turbinas eólicas, equipamento marinho, transportes, equipamento aeroespacial e infra-estruturas); produtores de revestimentos; fabricantes de compostos, utilizados, nomeadamente, na indústria automóvel; fabricantes de produtos semiacabados ou produtos finais.
(130)
Os volumes do produto em causa provenientes da RPC comprados pelos utilizadores que colaboraram representavam cerca de 20 % das importações de fibras de vidro provenientes da RPC durante o PI. De acordo com as informações comunicadas pelas respostas ao questionário, parece além disso que a indústria utilizadora da União emprega um grande número de trabalhadores. Embora, nesta fase, não tenham sido facultados dados exaustivos e fundamentados a esse respeito, o número de trabalhadores empregados pela indústria a jusante na UE pode, com base nas informações apresentadas nessas respostas ao questionário, ser estimado provisoriamente entre 50 000 -75 000. Na mesma base, o emprego nos departamentos destas empresas que utilizavam fibras de vidro importadas da China, durante o PI, estima-se em cerca de 27 000 trabalhadores.
(131)
A maior parte dos utilizadores que colaborou declarou ter adquirido fibras de vidro junto de produtores chineses, bem como outras fontes, incluindo produtores europeus. Apenas alguns compravam exclusivamente fibras de vidro provenientes da RPC. Este sector caracteriza-se não apenas por uma grande variedade de actividades da indústria a jusante, mas também por uma variabilidade considerável da dimensão destas empresas - e algumas delas fazem parte de grandes grupos internacionais enquanto outras são totalmente independentes.
3.1. Possível impacto das medidas na rendibilidade dos utilizadores
(132)
Com base nas respostas ao questionário, parece que a indústria utilizadora de fibras de vidro se encontra num estado relativamente são. A maior parte dos utilizadores que colaborou registou lucros sobre a produção e a venda dos seus produtos que contêm o produto objecto do inquérito durante todo o período considerado, incluindo o PI. Alguns utilizadores, contudo, declararam perdas neste sector de actividade durante o PI, mas os lucros de vários outros situavam-se entre 5 % e 10 %.
(133)
Os custos de aquisição das fibras de vidro representam, em geral, uma parte importante dos custos de fabrico dos produtos da indústria utilizadora. Segundo os dados comunicados, esta parte pode oscilar entre 10% e mais de 50%, em função do produto fabricado. Para certos utilizadores, um aumento dos custos de aquisição das fibras de vidro chinesas pode, por conseguinte, ter uma incidência considerável em termos de custos.
(134)
Com base nas informações apresentadas nas respostas ao questionário dos utilizadores que colaboraram, em média, a incidência possível das medidas anti-dumping em termos de lucros pode estimar-se em cerca de 1 % do volume de negócios dos departamentos das empresas utilizadoras que utilizam fibras de vidro, mas menos de 0,5 % do volume de negócios total das empresas nas quais existem departamentos utilizadores de fibras de vidro. Por outras palavras, a rendibilidade de um departamento utilizador de fibras de vidro e a de uma empresa na sua totalidade é afectada, respectivamente, em cerca de um ponto ou meio ponto percentual, em média.
(135)
Convém, contudo, assinalar que, no caso de determinadas empresas utilizadoras, a incidência acima indicada poderia ser mais elevada, até cerca de 5 % do volume de negócios da empresa. Tendo em conta os níveis de lucro de alguns utilizadores e a parte que representam as fibras de vidro nos seus custos de produção, não se pode excluir que a sua rendibilidade poderia ser afectada por um forte aumento dos preços das fibras de vidro, a menos que este aumento dos custos possa ser repercutido, inteiramente ou pelo menos numa boa parte, sobre a sua clientela.
(136)
No conjunto, pode concluir-se provisoriamente que, se algumas empresas utilizadoras podem ser mais afectadas pela incidência possível das medidas anti-dumping, outros utilizadores serão, provavelmente, afectados numa medida bastante moderada.
3.2. Falta de permutabilidade
(137)
Vários utilizadores alegaram que não era possível obter-se directamente no mercado uma grande parte das fibras de vidro de que a indústria utilizadora necessita. Os fornecedores teriam de passar por um processo de qualificação longo e complicado, que pode durar entre 6 e 12 meses, sem garantia de êxito. Uma mudança de fornecedor para evitar pagar direitos anti-dumping revelar-se-ia por conseguinte dispendiosa, impossível de realizar a curto prazo e arriscada de um ponto de vista tecnológico.
(138)
A esse respeito, reconhece-se que, para determinadas aplicações, as características do produto objecto do inquérito podem efectivamente ser o resultado de um processo de qualificação bastante longo, que inclui fases de ensaios. No entanto, tendo também em conta as observações enviadas por vários utilizadores, parece que actualmente existem múltiplas fontes para a maioria dos casos. Convém ainda recordar que as medidas anti-dumping não se destinam a proibir a certos fornecedores o acesso ao mercado da União - qualquer que seja a medida proposta, trata-se apenas de restabelecer condições comerciais leais e de corrigir uma situação de distorção do mercado.
(139)
Por conseguinte, conclui-se provisoriamente que é pouco provável que a instituição de medidas sobre as fibras de vidro chinesas implique a interrupção temporária do fornecimento de matérias-primas para a indústria utilizadora.
3.3. Impossibilidade de repercutir o aumento do preço de custo e concorrência crescente de produtos a jusante fabricados fora da UE
(140)
Vários utilizadores alegaram que não poderiam repercutir o aumento dos preços das fibras de vidro sobre os seus clientes. Estes utilizadores indicaram que existia uma forte concorrência nos mercados dos seus produtos e que os seus clientes poderiam facilmente mudar de fornecedor se os preços aumentassem.
(141)
Tendo em conta a diversidade das empresas utilizadoras, é difícil apreciar globalmente a capacidade dos utilizadores de repercutir aumentos eventuais dos preços de custo sobre os seus clientes. No entanto, com base nos dados que figuram nas respostas dos utilizadores ao questionário, pode considerar-se que, ainda que um dado utilizador não possa repercutir a maior parte do aumento dos custos suportados, na maioria dos casos, o respectivo volume de negócios e rendibilidade apenas são afectados numa medida muito limitada.
(142)
No que diz respeito à concorrência, vários utilizadores manifestaram ainda o seu temor de que a instituição de direitos anti-dumping se traduzisse numa maior concorrência dos fornecedores de países terceiros no mercado a jusante, já que os produtos a jusante não seriam objecto de medidas de protecção, temendo ainda uma mudança das importações provenientes da RPC, que passariam das fibras de vidro para produtos a jusante como os compostos, os têxteis e as lâminas de turbinas eólicas em material compósito. Com efeito, no que diz respeito à RPC, referiu-se que já existia concorrência da RPC em muitos destes mercados e que esta concorrência seria logicamente reforçada pela instituição de medidas sobre as fibras de vidro. Por conseguinte, alegou-se que a indústria utilizadora teria não apenas de pagar preços mais elevados pelas suas aquisições de fibras de vidro, como ainda de enfrentar uma concorrência mais feroz. Num tal ambiente comercial, não seria possível repercutir sobre os clientes uma parte significativa de qualquer eventual aumento dos preços.
(143)
A este respeito, convém notar que o facto de a instituição de medidas anti-dumping poder desencadear uma maior concorrência não pode ser, por si, motivo para não se instituírem tais medidas, se forem justificadas. A indústria europeia utilizadora de fibras de vidro tem os mesmos direitos que a indústria transformadora de fibras de vidro e pode perfeitamente invocar o direito comercial da UE para solicitar um inquérito anti-dumping relativo aos seus produtos, se tiver motivos suficientes, bem como elementos de prova prima facie que demonstrem a existência de dumping prejudicial.
(144)
Deste modo, o argumento acima apresentado relativo à possibilidade de um reforço da concorrência por parte de produtos a jusante fabricados fora da UE não pode justificar a não instituição de medidas anti-dumping.
3.4. Escassez da oferta
(145)
Vários utilizadores afirmaram que já existiam dificuldades de abastecimento no mercado da União, após o PI, e que a instituição de medidas anti-dumping agravaria esta situação, pois implicariam uma redução das importações provenientes da RPC, sendo estas importações necessárias, tendo em conta a forte e crescente procura.
(146)
Os autores da denúncia admitiram que existiam dificuldades de abastecimento para alguns grupos de produtos fabricados pela indústria da União, mas consideraram que são temporárias e imputáveis às rupturas de existências na sequência da recuperação do mercado após a crise económica. Também referiram que a indústria da União estaria em condições de responder ao aumento previsto da procura das indústrias a jusante na UE, nomeadamente através das suas capacidades não utilizadas que poderiam facilmente ser relançadas, de outros aperfeiçoamentos tecnológicos e da reconstrução de fornos, se forem restabelecidos níveis correctos de rendibilidade.
(147)
A esse respeito, sublinhe-se, em primeiro lugar, que as medidas anti-dumping têm por objectivo eliminar as práticas comerciais desleais com efeitos prejudiciais para a indústria da União e restabelecer uma situação de concorrência efectiva no mercado da União, e não criar obstáculos às importações. Por conseguinte, ainda que os níveis de preços, na UE, do produto em causa proveniente da RPC aumentem muito provavelmente, na sequência da instituição de medidas anti-dumping, as medidas propostas não são de molde a impedir que os produtores-exportadores da RPC tenham acesso ao mercado da União e permitirão a continuação da presença no mercado da União de importações do produto em causa provenientes da RPC.
(148)
No que diz respeito à capacidade da indústria da União de compensar a diminuição eventual dos abastecimentos de fibras de vidro de origem chinesa, é necessário notar que o nível actual de utilização da capacidade da indústria da União parece garantir que a procura no mercado poderia ser plenamente satisfeita. Com efeito, mesmo a totalidade das 116 413 toneladas de importações de fibras de vidro de origem chinesa durante o PI podia, em princípio, ser complementada pela capacidade não utilizada da indústria da União, que se estimava em quase 200 000 toneladas, durante o PI.
(149)
Tendo em conta o que precede, pode concluir-se provisoriamente que as eventuais dificuldades de abastecimento podem ser obviadas pelo reforço da utilização da capacidade da indústria da União, por outras importações, bem como por importações do produto em causa que não sejam objecto de dumping, provenientes da RPC.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(150)
Para concluir, a instituição de medidas sobre as importações objecto de dumping do produto em causa provenientes da RPC deveria permitir à indústria da União melhorar a sua situação, graças a um aumento dos volumes de vendas, dos preços de vendas e da parte de mercado. Se bem que se possam verificar alguns efeitos negativos para certos utilizadores na forma de aumentos dos custos, serão compensados pelos benefícios esperados para os produtores e seus fornecedores.
(151)
À luz do que precede, conclui-se provisoriamente que, em termos gerais, não há razões imperiosas para não adoptar medidas provisórias sobre as importações do produto em causa originário da RPC. A presente avaliação preliminar pode, contudo, exigir uma análise mais exaustiva após exame das observações das partes interessadas.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(152)
Tendo em conta as conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias sobre as importações do produto em causa República Popular da China, para evitar que as importações objecto de dumping continuem a causar prejuízo à indústria da União.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(153)
As medidas provisórias sobre as importações originárias da RPC devem ser instituídas a um nível suficiente para eliminar o prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping, sem exceder a margem de dumping apurada. Para calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos prejudiciais do dumping, considera-se que essas medidas deverão permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro global, antes de impostos, que poderia razoavelmente obter em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping.
(154)
A indústria da União alegou que, para determinar o nível de eliminação do prejuízo, deveria ser utilizada uma margem de lucro de 12 % a 15 %. No entanto, os elementos fornecidos até ao momento não demonstram de forma convincente que tal margem de lucro seja o mínimo necessário para assegurar a viabilidade das actividades da indústria da União neste sector. Na ausência de elementos de prova sólidos que apoiem uma margem de lucro mais elevada, considerou-se provisoriamente que uma margem de lucro de 5 % seria adequada para determinar o nível de eliminação do prejuízo.
(155)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial para a indústria da União do produto similar. O preço não prejudicial foi estabelecido deduzindo a margem de lucro real do preço à saída da fábrica e acrescentando ao preço de equilíbrio (break even price) assim calculado a margem de lucro supramencionada.
(156)
Por conseguinte, foram estabelecidos provisoriamente os seguintes níveis de eliminação do prejuízo:
Empresa
Nível de eliminação do prejuízo
New Changhai Group
61,4 %
Outras empresas colaborantes
104,2 %
Residual
104,2 %
2. Medidas provisórias
(157)
Tendo em conta o que precede, e em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, considera-se que deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações do produto em causa originário da RPC, ao nível das mais baixas margens de dumping e de prejuízo estabelecidas, em conformidade com a regra do direito inferior, que é em todos os casos a margem de dumping.
(158)
Tendo em conta a elevada taxa de colaboração dos produtores-exportadores chineses, a taxa do direito provisório é idêntica para produtores-exportadores que colaboraram e aos quais não foi concedido tratamento ou exame individual e para todos os outros produtores-exportadores que não colaboraram. Com base no que precede, as taxas do direito propostas são:
Empresa
Direito provisório
New Changhai Group
8,5 %
Outras empresas colaborantes
43,6 %
Todas as outras empresas
43,6 %
(159)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Assim, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a estas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(160)
Qualquer pedido de aplicação dessas taxas do direito anti-dumping individuais (por exemplo, na sequência de uma alteração do nome da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (4) e conter todas as informações relevantes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associada, designadamente, a essa alteração do nome ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual.
(161)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito para todas as outras empresas deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a União durante o período de inquérito.
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(162)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas («rovings») de fibra de vidro, excepto as mechas («rovings») impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); fios de filamentos de fibra de vidro, excepto os fios impregnados e revestidos, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e tapetes de filamentos de fibra de vidro, com exclusão dos tapetes em lã de vidro, actualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 e ex 7019 31 00 (códigos TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 e 7019310099), originários da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direito anti-dumping (%)
Código adicional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Todas as outras empresas
43,6
A999
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação das informações sobre os factos e considerações essenciais, com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 15 de Setembro de 2010.