ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 27 de Outubro de 2010
sobre o auxílio estatal C 14/09 (ex NN 17/09) concedido pela Hungria à Péti Nitrogénművek Zrt.
[notificada com o número C(2010) 7274]
(Apenas faz fé o texto em língua húngara)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2011/269/UE)
A COMISSÃO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Tendo em conta a decisão através da qual a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE (1) relativamente ao auxílio estatal C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
Após ter convidado os interessados a apresentar observações nos termos das referidas disposições e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
No final de 2008, a Comissão tomou conhecimento, através dos meios de comunicação social, das medidas que a Hungria tencionava tomar em benefício da Péti Nitrogénművek Zrt. (a seguir designada «Nitrogénművek»). Depois de várias trocas de informações, a Comissão decidiu, em 29 de Abril de 2009, dar início ao procedimento formal de investigação sobre as medidas que constituem presumivelmente auxílios estatais.
(2)
A Hungria enviou as suas observações relativas a esta decisão da Comissão, em 3 e 17 de Agosto de 2009.
(3)
A decisão de dar início ao procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia em 17 de Julho de 2009 (3). Foram recebidas observações de quatro partes interessadas: da Nitrogénművek, a beneficiária das medidas que constituem presumivelmente auxílios estatais, em 18 de Agosto de 2009; de duas partes interessadas que solicitaram o anonimato, em 17 e 18 de Agosto de 2009; e da ZAK S.A., em 19 de Agosto de 2009.
(4)
A Comissão transmitiu as observações à Hungria por carta de 21 de Setembro de 2009. A Hungria respondeu às observações de terceiros por carta de 20 de Outubro de 2009.
(5)
A Comissão solicitou informações adicionais às autoridades húngaras em 3 de Novembro de 2009, tendo a Hungria respondido por carta de 4 de Dezembro de 2009. Procedeu-se a uma troca de informações adicional por correio electrónico, em Junho de 2010, entre os serviços da Comissão e as autoridades húngaras.
II. O BENEFICIÁRIO
(6)
A Nitrogénművek fabrica adubos sintéticos e tem sede em Pétfürdő, no distrito de Veszprém, na Hungria, que é considerada uma região assistida, na acepção do artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE. Esta empresa é a maior fabricante de adubos da Hungria e a principal fornecedora do mercado húngaro.
(7)
Em 2008, o volume de negócios da Nitrogénművek foi de 64,8 mil milhões de HUF (cerca de 232 milhões de EUR), 74 % dos quais realizados na Hungria e 26 % exportados (sobretudo para mercados da UE). Em 2008, tinha 508 empregados. O capital subscrito da empresa eleva-se a 528 milhões de HUF (cerca de 1,92 milhões de EUR). Em 2008, os seus capitais próprios totalizavam 11 mil milhões de HUF (cerca de 40 milhões de EUR).
Quadro 1
Dados financeiros essenciais da Nitrogénművek
2007
mil milhões de HUF
2007
milhões de EUR
2008
mil milhões de HUF
2008
milhõesde EUR
Volume de negócios
48,211
175
64,836
232
Resultados de exploração
2,435
8,9
16,335
59,4
Resultados líquidos lucro/prejuízo (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Fonte: Dados das contas da empresa de 2008.
(8)
Em 18 de Outubro de 2008, a Nitrogénművek cessou a sua actividade produtiva.
III. DESCRIÇÃO DA MEDIDA
(9)
Em 18 de Dezembro de 2008, o Governo da Hungria anunciou (4) que, no intuito de garantir a continuação do fabrico de adubos na Hungria e de manter os postos de trabalho existentes, o Estado iria «salvar» a Nitrogénművek, concedendo-lhe fundos para retomar a produção e cobrir as despesas de funcionamento.
(10)
Em 20 de Dezembro de 2008, o Governo aprovou (5) duas garantias estatais distintas para cobrir os dois empréstimos a conceder pelo Banco de Desenvolvimento da Hungria (Magyar Fejlesztési Bank Zrt. - MFB), detido a 100 % pelo Estado. Ambas as garantias foram concedidas com base num prémio antecipado e único de 2 % do montante garantido.
(11)
Com base nestas garantias estatais, em 26 de Janeiro de 2009, o MFB e a Nitrogénművek celebraram dois contratos de empréstimo:
a)
EMPRÉSTIMO A: empréstimo ao investimento (6) de 52 milhões de EUR, com uma duração de seis anos. A taxa de juro aplicada é a EURIBOR a 6 meses + 1,7 %. A garantia governamental de 100 % tem um prémio antecipado e único de 2 % do montante do empréstimo. Garantias para o MFB: garantia estatal de 100 % e uma segunda penhora sobre os bens da empresa (que intervém logo a seguir ao empréstimo B, abaixo) (7). Não foram indicadas garantias específicas para o Estado. O capital em dívida deve ser reembolsado em 12 pagamentos fraccionados semestrais, com início em 15 de Junho de 2009. O pagamento de juros é devido de seis em seis meses.
b)
EMPRÉSTIMO B: empréstimo à tesouraria de 10 mil milhões de HUF (cerca de 36 milhões de EUR), concedido por quatro anos, com uma taxa de juro BUBOR (8) a 3 meses + 2,5 %. O empréstimo é coberto por uma garantia governamental de 80 %, com um prémio antecipado e único de 2 % (do montante coberto pela garantia de 80 %). Garantias para o MFB: garantia estatal de 80 % e uma primeira penhora sobre os bens da empresa. Não foram indicadas garantias específicas para o Estado. Nos termos da decisão do Governo, o MFB tinha direito a nomear dois membros do conselho executivo da Nitrogénművek. O capital em dívida deve ser reembolsado na data de vencimento do empréstimo. O pagamento de juros é devido de três em três meses.
Quadro 2
Resumo das medidas estatais em benefício da Nitrogénművek
Objectivo
Montante do empréstimo
Juros
Garantia
Prémio da garantia antecipado de 2 %, anualizado (9)
Garantias principais para o banco
Empréstimo A:
Investimento
52 milhões de EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Segunda penhora sobre os bens da empresa
Empréstimo B:
Tesouraria
10 mil milhões de HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Primeira penhora sobre os bens da empresa
(12)
A Nitrogénművek retomou a produção em 26 de Fevereiro de 2009.
IV. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO
(13)
Na decisão de início do procedimento, de 29 de Abril de 2009, a Comissão perguntava-se se a Nitrogénművek seria realmente uma empresa em dificuldade, na acepção das Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (10) (a seguir designadas «Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação»), e, em caso afirmativo, se poderia ter obtido financiamento no mercado em termos idênticos aos oferecidos pelas autoridades húngaras. A Comissão considerou a título preliminar que as medidas abaixo descritas em benefício da empresa poderiam constituir auxílios estatais incompatíveis, atendendo a que parecem ter sido concedidas a uma taxa inferior à praticada no mercado:
a)
A garantia estatal de 100 % sobre os 52 milhões de EUR do empréstimo para investimento;
b)
O próprio empréstimo ao investimento de 52 milhões de EUR, caso seja um empréstimo já existente, concedido antes da constituição da garantia estatal (as informações disponíveis no momento do início do procedimento não eram suficientemente claras para aferir se o empréstimo ao investimento já existia ou se era um novo empréstimo);
c)
A garantia estatal de 80 % sobre os 10 mil milhões de HUF do empréstimo à tesouraria;
d)
A parte de 20 % não garantida do empréstimo à tesouraria.
(14)
A Comissão considerou igualmente que a garantia estatal de 100 % do empréstimo ao investimento poderia constituir um auxílio em benefício do MFB, na medida em que vem garantir um empréstimo já existente.
V. OBSERVAÇÕES DA HUNGRIA
(15)
Em termos gerais, a Hungria defende que as medidas não podem ser consideradas auxílios estatais porque estavam em conformidade com as condições do mercado e, portanto, não traziam qualquer vantagem para o beneficiário. A Hungria não contesta os restantes critérios cumulativos da definição de auxílios estatais, a saber, a transferência de recursos estatais, a selectividade, a distorção da concorrência e o efeito sobre o comércio.
(16)
A Hungria contesta, em particular, que a Nitrogénművek possa ser considerada uma empresa em dificuldade, na acepção das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação. As autoridades húngaras sustentam que a empresa era rentável e apresentava perspectivas comerciais estáveis em 2008. A Hungria defende que a fiabilidade creditícia da empresa poderia ser considerada «satisfatória» no momento da aprovação das medidas, visto que correspondia ao nível BB das categorias de notação indicadas na Comunicação da Comissão sobre a revisão do método de fixação das taxas de referência e de actualização (11) (a seguir designada «Comunicação sobre a taxa de referência»).
(17)
Relativamente à suspensão da produção da empresa no Outono de 2008, as autoridades húngaras explicaram que, em geral, a indústria dos adubos se caracteriza por uma elevada sazonalidade. Além disso, a actual crise financeira e económica implicou uma diminuição da procura. A empresa decidiu cessar a produção devido aos preços elevados do gás (que representa um elemento fundamental do custo da produção de adubos e cuja descida era previsível) e às existências acumuladas substanciais. A Hungria indica ainda que uma interrupção deste tipo não é caso raro no mercado europeu: várias fábricas encerraram ou limitaram a produção no mesmo período.
(18)
No que se refere aos juros pagos e ao prémio da garantia, a Hungria sustenta que estão em conformidade com as condições de mercado: i) não consideram o empréstimo B como um auxílio, nos termos da Comunicação sobre a taxa de referência e ii) no empréstimo A a taxa de juro é inferior à que seria considerada em conformidade com o mercado nos termos da mesma comunicação, mas atendendo às garantias de elevado valor, pode ser considerada em conformidade com o mercado. A Hungria defende também que foram vários os contratos de empréstimo e de linhas de crédito celebrados entre a empresa e bancos privados no primeiro semestre de 2008, em condições semelhantes, o que - sustenta - mostraria que os prémios e as condições dos empréstimos A e B não trouxeram qualquer vantagem à empresa relativamente ao financiamento no mercado.
VI. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(19)
A Comissão recebeu observações de três empresas concorrentes sobre a decisão de início do procedimento (12). Todas elas apoiavam a investigação da Comissão e sustentavam que os empréstimos constituíam efectivamente auxílios estatais.
(20)
O beneficiário também respondeu, contestando que as medidas pudessem constituir auxílios estatais ilícitos. A sua argumentação é em grande parte semelhante à apresentada pelas autoridades húngaras.
VII. COMENTÁRIOS DA HUNGRIA ÀS OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(21)
Na resposta às observações das partes interessadas, a Hungria rejeita os argumentos por elas apresentados e reitera a sua argumentação de que a Nitrogénművek não beneficiou de auxílios estatais.
VIII. EXISTÊNCIA DE AUXÍLIOS ESTATAIS NA ACEPÇÃO DO ARTIGO 107.o, N.o 1, DO TFUE
(22)
Para determinar se existe ou não auxílio estatal, a Comissão deve verificar se a medida contestada preenche as condições previstas no artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, que estabelece o seguinte: «Salvo disposição em contrário dos Tratados, são incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.».
(23)
À luz do disposto neste artigo, a Comissão irá analisar de seguida se as medidas contestadas em benefício da Nitrogénművek constituem auxílios estatais.
VIII.1. Os empréstimos concedidos pelo MFB são imputáveis ao Estado
(24)
As normas que regem o funcionamento do MFB foram alteradas depois da aprovação das medidas. A presente apreciação refere-se às normas em vigor no momento da celebração dos contratos de empréstimo em questão.
(25)
O MFB é uma instituição financeira especializada pertencente ao Estado, cuja criação e funcionamento eram regidos, no momento em que foram concedidos os empréstimos, por um acto normativo específico para o efeito (a seguir designada «lei do MFB») (13). Nos termos dessa lei, o banco tem determinados objectivos de interesse público; em especial, a sua função principal consiste em promover o desenvolvimento económico e contribuir efectivamente para a aplicação da política económica e de desenvolvimento do Estado. Uma parte das normas prudenciais a que os bancos comerciais estão sujeitos não se aplica ao MFB, dado que a lei do MFB prevê normas prudenciais especiais.
(26)
O capital social do MFB, que se eleva a 60 mil milhões de HUF, pertence a 100 % ao Estado húngaro e a lei do MFB estabelece que as suas acções não são objecto de negociação. Uma parte do passivo do MFB é coberta pelo orçamento central do Estado; a lei orçamental fixa os montantes máximos de empréstimo que o MFB pode conceder e os montantes que lhe é permitido garantir. Além disso, os eventuais dividendos pagos vão directamente para o orçamento central. Por conseguinte, a Comissão considera que o MFB concedeu os empréstimos com recursos estatais.
(27)
Os direitos do Estado sobre o MFB são exercidos pelo ministro da tutela. É a este ministro que o MFB deve prestar contas das respectivas actividades; o revisor de contas também é nomeado pelo ministro da tutela. Os membros e o presidente do conselho de administração e do conselho fiscal, bem como o administrador-geral, são nomeados e demitidos pelo ministro da tutela.
(28)
Embora o controlo público de uma instituição não torne automaticamente todas as acções desta instituição imputáveis ao Estado (14), no caso em apreço verificam-se as condições necessárias fixadas pelo TJUE, sugerindo que os actos do MFB são imputáveis ao Estado (15). O MFB tem objectivos de interesse público, o seu estatuto jurídico é regido por legislação especial, encontra-se parcialmente isento da aplicação das normas de controlo financeiro (e as autoridades públicas asseguram em larga medida a supervisão da gestão). Em especial, o contexto em que as medidas foram aprovadas (a saber, uma decisão do Governo que prevê explicitamente a emissão de uma garantia sobre os empréstimos concedidos pelo MFB e que estabelece que o MFB pode, em contrapartida, delegar dois membros para o conselho de administração da Nitrogénművek, como declarou prévia e publicamente o porta-voz do Governo, anunciando que as medidas iriam ser aprovadas) vem mostrar que se deve considerar que as autoridades húngaras participaram na aprovação.
(29)
Com base no que foi exposto, a Comissão considera que os actos do MFB são imputáveis ao Estado.
VIII.2. As medidas devem ser consideradas como simples empréstimos estatais
(30)
Visto que os próprios empréstimos são directamente imputáveis ao Estado, as garantias estatais adicionais não aumentam o ónus financeiro do Estado ou as vantagens para a Nitrogénművek. Por conseguinte, afigura-se adequado subsumir os empréstimos e as garantias em questão como duas medidas a apreciar enquanto simples empréstimos do Estado (cujos custos para a Nitrogénművek serão os juros sobre os empréstimos e o prémio pela garantia).
(31)
Assim, a apreciação dos auxílios estatais será feita à luz da Comunicação sobre a taxa de referência, que se aplica aos empréstimos.
VIII.3. Vantagem: conformidade das medidas com o mercado
VIII.3.1. Solidez financeira da empresa no momento da concessão das medidas
(32)
A Hungria defende que a Nitrogénművek não podia ser considerada uma empresa em dificuldade, na acepção das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação, no momento da aprovação das medidas. Quanto à suspensão da produção em Outubro de 2008, as autoridades húngaras sustentam que se tratou de uma decisão estratégica e sazonal e que vários outros operadores económicos também interromperam a produção no Outono de 2008. Para a Hungria, a empresa deveria ser considerada, nesse período, uma empresa com a notação BB.
(33)
A Comissão assinala que, apesar dos aparentes problemas de liquidez da empresa, e tal como os elementos de prova enviados pela Hungria sugerem, o capital próprio total da empresa excedia o seu capital subscrito, a empresa não preenchia os critérios da lei nacional para ser objecto de um processo de concurso de credores fundado na sua insolvência e obteve resultados de exploração e resultados líquidos positivos durante todo o ano de 2008. Por conseguinte, não parecem estar cumpridos os critérios previstos nos pontos 9 a 11 das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação.
(34)
No entanto, a investigação mostrou de forma clara, nomeadamente através das contas da empresa de 2008, que a Nitrogénművek necessitava de fundos públicos para retomar o funcionamento. Com efeito, as contas de 2008 assinalavam que: «No segundo semestre [de 2008] a crise económica e financeira atingiu a empresa. Os clientes viram-se em dificuldades económicas e, em resultado disso, a venda dos produtos da Nitrogénművek atingiu um nível mínimo. Em 18 de Outubro de 2008, a empresa cessou a produção por motivos económicos e financeiros. A fim de relançar a produção, o proprietário da empresa entrou em negociações com o Governo. Na sequência das negociações, o Governo emitiu a garantia no intuito de assegurar o abastecimento de adubos húngaros.» (16). As contas da empresa sugerem também que o empréstimo à tesouraria era necessário para retomar o funcionamento e que parte do montante foi utilizada para pagar créditos dos fornecedores, devidos em 31 de Dezembro de 2008 (17).
(35)
A Comissão considera que uma empresa que tenha suspendido a produção e não possa recomeçar a funcionar sem ajuda pública - independentemente dos motivos que levaram à suspensão - não pode ser considerada como uma empresa saudável e viável. As contas da empresa deixam bem claro que a empresa tinha uma falta grave de liquidez e que a intervenção do Estado foi essencial para angariar fundos.
(36)
No que se refere à fiabilidade creditícia da empresa, a Comissão duvida de que a alegada notação BB reflectisse a situação financeira real da Nitrogénművek no momento da aprovação das medidas. Em primeiro lugar, a Comissão salienta que a Hungria não apresentou uma avaliação do crédito elaborada por uma agência de notação ou instituição financeira independente. A alegada notação BB é atribuída ao MFB que, para efeitos das medidas em questão, agiu como um instrumento do Estado (na realidade, em consonância com a decisão expressa do Governo) e não como instituição financeira independente que procurasse proceder a uma avaliação comercial rigorosa. Este facto é, em si, suficiente para pôr em causa o valor da «notação». Em segundo lugar, a Hungria não fornece quaisquer informações sobre a metodologia e as informações subjacentes a que o MFB recorreu para determinar a solidez financeira da empresa. Em terceiro lugar, visto que a Nitrogénművek era, no momento da concessão dos empréstimos, uma empresa sem actividade produtiva e aparentemente com necessidade urgente de financiamento, sem o qual não conseguiria retomar a produção (ver pormenores nos considerandos 34 e 35), não é credível que a sua situação financeira pudesse ser considerada «satisfatória». Neste contexto específico, e independentemente do desempenho anterior da empresa, para a Comissão, neste caso concreto, a alegada notação BB não pode ser aplicada para determinar se as medidas aprovadas constituem auxílios estatais, nos termos da Comunicação sobre a taxa de referência.
(37)
Em conclusão, para a Comissão, a empresa não pode ser considerada uma empresa com uma solidez financeira comprovada. É bem claro, segundo as declarações prestadas, que teve graves problemas de liquidez e que não conseguia retomar o funcionamento (ver considerandos 34 e 35). Por conseguinte, pode ser considerada uma empresa em má situação financeira, que corresponde à categoria mais baixa prevista na Comunicação sobre a taxa de referência (categoria CCC).
VIII.3.2. Garantias
(38)
Os activos oferecidos como garantias incluíam terras, edifícios e máquinas em várias das fábricas (18) da Nitrogénművek.
(39)
No que se refere aos activos penhorados, a Hungria apresentou um relatório de avaliação da empresa […] (19), elaborado em meados de 2008. Segundo esta avaliação, os activos penhorados tinham um valor de mercado de cerca de […] milhões de EUR e um valor de liquidação ordenada de cerca de […] milhões de EUR. O MFB calculou que o valor de liquidação ponderado pelo risco dos activos era de cerca de […] milhões de EUR.
(40)
Visto que o valor combinado total dos dois empréstimos em análise é de 88 milhões de EUR (ou seja, o valor das garantias é [superior a 70] % dos empréstimos, de acordo com a estimativa mais prudente), a Comissão considera que as transacções beneficiaram de garantias elevadas. Mesmo que, relativamente ao empréstimo A, os direitos ao produto da realização da penhora estejam em segundo lugar, quaisquer montantes reclamados a título desta transacção podem ser satisfeitos depois dos respeitantes ao empréstimo B.
(41)
O facto de a garantia ser concedida a favor do MFB e não directamente ao Estado é irrelevante. Nos termos da lei húngara (20), se um garante tiver de satisfazer créditos cobertos pela sua garantia, todos os direitos ligados ao empréstimo subjacente são para ele transferidos. Assim, se a Nitrogénművek não conseguir reembolsar os empréstimos e o MFB accionar a garantia, o Estado pode satisfazer os seus créditos recorrendo às penhoras previstas no contrato de empréstimo.
(42)
Além disso, no que se refere ao empréstimo B, o Estado tinha o direito de nomear dois membros do conselho executivo da empresa, com direito de veto em todas as decisões em matéria de pagamento de dividendos, concessão de garantias adicionais a terceiros ou contracção de empréstimos adicionais superiores a 100 milhões de HUF.
(43)
À luz destes elementos, a Comissão considera que ambas as transacções, ou seja, o empréstimo A e o empréstimo B, beneficiaram de garantias elevadas, na acepção da Comunicação sobre a taxa de referência.
VIII.3.3. Taxas de mercado comparáveis
(44)
Nas observações enviadas, a Hungria apresentou diversos empréstimos alegadamente «comparáveis», celebrados entre bancos privados e a Nitrogénművek, no intuito de demonstrar que os encargos financeiros assumidos no âmbito das medidas públicas estavam em conformidade com o mercado.
(45)
No entanto, estes exemplos não são comparáveis, pelo que não têm relevância para a presente apreciação. Em primeiro lugar, referem-se, na sua maior parte, a montantes mais reduzidos e a linhas de crédito à tesouraria (21). Em segundo lugar, as taxas cobradas pelos bancos são mais elevadas do que as aplicadas no presente caso (22). Por último e mais importante, todos os empréstimos foram concedidos antes da crise, sobretudo no primeiro semestre de 2008. As condições comerciais naquele período não são comparáveis com as de Dezembro de 2008-Janeiro de 2009, no auge da crise financeira.
VIII.3.4. Taxas de referência previstas na Comunicação sobre a taxa de referência
(46)
A fim de determinar se um empréstimo constitui um auxílio estatal e, em caso afirmativo, de que valor, a Comissão aplica uma taxa indicativa das taxas de juro de mercado na sua Comunicação sobre a taxa de referência. Nos termos desta comunicação, devem ser aplicadas margens diferenciadas à taxa de base, em função da notação da empresa em causa e das garantias prestadas.
(47)
Relativamente à data relevante para efeitos de avaliação, dado que os actos vinculativos finais de «concessão» (isto é, os contratos de empréstimo) foram celebrados em 26 de Janeiro de 2009, a taxa de referência (taxa de base mais margem relevante) desse dia tem de ser comparada com a correspondente remuneração efectiva do pacote de financiamento.
(48)
No que se refere à margem a aplicar, atrás referida em pormenor, a Comissão considera que a Nitrogénművek se inclui na categoria mais baixa da «grelha» de taxas de referência e que as transacções beneficiaram de garantias elevadas. Por conseguinte, pode considerar-se como taxa de mercado de referência a taxa de base aplicável, acrescida de uma margem de 400 pontos de base.
(49)
Quanto ao empréstimo A (EUR), o custo efectivo total do financiamento elevava-se a 4,362 % em 26 de Janeiro de 2009 (23). Para efeitos de comparação, a taxa de referência aplicável nessa data era de 8,99 % (24). O custo total do financiamento do empréstimo A está, assim, abaixo da taxa de referência, pelo que a medida confere uma vantagem à empresa.
(50)
Quanto ao empréstimo B (HUF), o custo efectivo total do financiamento eleva-se a 12,44 % (25). Para efeitos de comparação, a taxa de referência aplicável nessa data era de 14,01 % (26). O custo total do financiamento do empréstimo B está, assim, abaixo da taxa de referência, pelo que a medida confere uma vantagem à empresa.
VIII.4. Conclusão acerca da existência de auxílio
(51)
Como ficou demonstrado acima, as medidas são financiadas com recursos estatais e imputáveis ao Estado.
(52)
A Nitrogénművek obteve financiamento em condições mais vantajosas do que as que teria obtido no mercado. Deste modo, as medidas conferem uma vantagem à empresa.
(53)
Além disso, a vantagem é selectiva, uma vez que as medidas se limitam à Nitrogénművek.
(54)
Estas medidas selectivas são susceptíveis de provocar distorções da concorrência, por conferirem à empresa uma vantagem relativamente às empresas concorrentes; além disso, no sector dos adubos, as trocas comerciais entre Estados-Membros são significativas.
(55)
Por conseguinte, os empréstimos A e B constituem auxílios estatais na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
IX. EVENTUAL AUXÍLIO AO MFB
(56)
Na decisão de início do procedimento, a Comissão sugeria a possibilidade de a garantia de 100 % sobre o empréstimo A poder constituir um auxílio estatal em benefício do MFB, atendendo a informações contraditórias que indicavam que o empréstimo ao investimento era um empréstimo já existente (neste caso, a garantia posterior poderia ser considerada um auxílio ao banco, na medida em que aumentava a probabilidade do reembolso do empréstimo). Todavia, a investigação mostrou que o empréstimo A é um novo empréstimo, assinado em 26 de Janeiro de 2009, pelo que a garantia de 100 % sobre o empréstimo A não constitui um auxílio estatal ao MFB.
X. COMPATIBILIDADE DO AUXÍLIO COM O MERCADO INTERNO
X.1. Aspectos gerais
(57)
Os n.os 2 e 3 do artigo 107.o do TFUE prevêem excepções à norma geral de que os auxílios estatais são incompatíveis com o mercado interno, nos termos do n.o 1 do mesmo artigo.
(58)
No ponto seguinte, a Comissão irá analisar a compatibilidade das medidas à luz dessas excepções. Porém, deve ser salientado desde já que a Hungria não apresentou qualquer fundamentação relativamente à compatibilidade das medidas com o mercado interno.
X.2. Excepções previstas no artigo 107.o, n.o 2, do TFUE
(59)
As excepções consagradas no artigo 107.o, n.o 2, do TFUE não se aplicam ao caso em apreço, dado que as medidas não têm natureza social, não foram concedidas a consumidores individuais, não se destinam a reparar os danos causados por calamidades naturais ou outros acontecimentos extraordinários, nem foram concedidas em benefício da economia de certas regiões da República Federal da Alemanha afectadas pela divisão deste país.
X.3. Excepções previstas no artigo 107.o, n.o 3, do TFUE
(60)
O n.o 3 do artigo 107.o prevê excepções adicionais. Nos pontos seguintes, a Comissão começará por analisar a eventual compatibilidade das medidas com as alíneas a), c) e d) e, depois, com a alínea b).
(61)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea a), estabelece que os «auxílios destinados a promover o desenvolvimento económico das regiões em que o nível de vida seja anormalmente baixo ou em que exista grave situação de subemprego» podem ser considerados compatíveis com o mercado interno. No momento da adesão, todo o território da Hungria era considerado uma região deste tipo e a maioria das regiões do país pode continuar a receber este tipo de auxílio (27).
(62)
A compatibilidade dos auxílios estatais às regiões assistidas é regulada pelas Orientações da Comissão relativas aos auxílios com finalidade regional para 2007-2013 (a seguir designadas «Orientações relativas aos auxílios com finalidade regional») (28). No entanto, as medidas em apreço não respeitam estas Orientações. O empréstimo ao investimento foi concedido para um investimento que já havia sido concluído (29), pelo que não existe qualquer efeito de incentivo, exigido nas referidas Orientações. Os eventuais auxílios ao funcionamento, por outro lado, não facilitam o desenvolvimento de quaisquer actividades ou regiões económicas e não são limitados no tempo, degressivos ou proporcionados ao que é necessário para suprir certas desvantagens económicas específicas (30).
(63)
Atendendo ao exposto, a Comissão conclui que o auxílio não é abrangido pela excepção prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE.
(64)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), são compatíveis com o mercado interno os auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades ou regiões económicas, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira a contrariar o interesse comum. A Comissão redigiu diversas orientações e comunicações que explicam como aplicará a excepção consagrada nesta alínea.
(65)
No que se refere às Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação, a Comissão salienta que (independente de a empresa poder ou não receber auxílios, segundo as Orientações) os critérios para a compatibilidade do auxílio não parecem estar preenchidos. Relativamente aos auxílios de emergência, as medidas não se limitam ao mínimo necessário, visto que têm uma duração superior a seis meses; não foi demonstrado que se justifiquem por razões sociais prementes ou que não tenham efeitos colaterais negativos inaceitáveis para outros Estados-Membros. No que se refere ao auxílio à reestruturação, na ausência de um plano de reestruturação, a Comissão não pode avaliar se o auxílio permite restabelecer a viabilidade a longo prazo, se se limita ao mínimo necessário e se seriam evitadas as distorções indevidas da concorrência.
(66)
Por conseguinte, a Comissão conclui que as medidas não são compatíveis enquanto auxílios de emergência ou à reestruturação.
(67)
A Comissão considera que, dada a natureza e as características do auxílio, nenhuma das excepções previstas noutras orientações e comunicações elaboradas nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), se aplica ao caso em apreço.
(68)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea d), prevê que os auxílios destinados a promover a cultura e a conservação do património podem ser considerados compatíveis, desde que não alterem as condições das trocas comerciais e da concorrência na UE num sentido contrário ao interesse comum. O caso em apreço não é, obviamente, abrangido por esta excepção.
X.4. Apreciação da conformidade nos termos do Quadro Temporário
(69)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea b), estabelece que os «auxílios destinados a fomentar a realização de um projecto importante de interesse europeu comum, ou a sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro» podem ser declarados compatíveis com o mercado interno.
(70)
Para a Comissão, os auxílios em questão não se destinam a fomentar a realização de um projecto importante de interesse europeu comum.
(71)
No que se refere a sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro, a Comissão adoptou um Quadro Comunitário Temporário relativo às medidas de auxílio estatal destinadas a apoiar o acesso ao financiamento durante a actual crise financeira e económica (31) (a seguir designado «Quadro Temporário»).
(72)
A Comissão considera que, com base nos dados financeiros enviados pelas autoridades húngaras (32), a empresa não mostrou sinais de dificuldades antes da eclosão da crise económica e financeira mundial. Mais especificamente, como já foi referido no ponto 33, o capital próprio total da empresa excedia o seu capital subscrito, a empresa não preenchia os critérios da lei nacional para ser objecto de um processo de concurso de credores fundado na sua insolvência e obteve resultados de exploração e resultados líquidos positivos durante todo o ano de 2008. Os problemas que levaram à suspensão da produção surgiram depois do início da crise. A Comissão considera, portanto, que, em 1 de Julho de 2008, a Nitrogénművek não podia ser considerada uma empresa em dificuldade, na acepção das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação. Deste modo, pode ser elegível para auxílios no âmbito do Quadro Temporário.
(73)
No entanto, as medidas não se coadunam com o ponto 4.2 do Quadro Temporário, não constituindo um «montante limitado compatível de auxílio» porque os empréstimos não foram concedidos sob a forma de um regime de auxílios e o montante parece ser superior a 500 000 EUR. Além disso, mesmo que as garantias fossem analisadas isoladamente, não respeitam o ponto 4.3 do Quadro Temporário, na qualidade de medidas sob forma de garantia, visto que os prémios da garantia (33) pagos estão abaixo do limiar de admissibilidade automática (34) estabelecido nesse mesmo Quadro. Por outro lado, a Hungria não comprovou que o critério dos encargos com o pessoal tivesse sido respeitado. O pacote financeiro não constitui um auxílio à produção de produtos verdes (ponto 4.5) nem é capital de risco (ponto 4.6).
(74)
Os auxílios sob forma de taxas de juro bonificadas previstos no ponto 4.4 do Quadro Temporário aplicam-se a empréstimos com qualquer duração contraídos antes de 31 de Dezembro de 2010 (35). As medidas em apreço foram aprovadas depois da entrada em vigor do Quadro Temporário e antes de 31 de Dezembro de 2010, podendo assim ser elegíveis.
(75)
A Comissão faz notar, porém, que a remuneração efectiva das transacções é inferior à taxa de juro mínima considerada compatível nos termos desse Quadro Temporário.
(76)
De acordo com a disposição aplicável, «a Comissão aceitará que sejam concedidos empréstimos públicos ou privados a uma taxa de juro que seja pelo menos igual à taxa overnight do banco central, majorada de um prémio igual à diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxas overnight do banco central durante o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e 30 de Junho de 2008, acrescida do prémio de risco de crédito correspondente ao perfil de risco do beneficiário, tal como enunciado na Comunicação da Comissão sobre a revisão do método de fixação das taxas de referência e de actualização.».
(77)
Relativamente ao empréstimo em EUR (empréstimo A), a diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxas overnight interbancárias durante o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e 30 de Junho de 2008 é de 64 pontos de base. Além disso, a taxa overnight do Banco Central Europeu (EONIA) em 26 de Janeiro de 2009 (36) era de 1,228 %. Atendendo à notação do beneficiário e às garantias sobre a transacção (ver considerando 48), deve ser aplicada a esta base uma margem adicional de 400 pontos de base. Deste modo, as taxas de juro bonificadas permitidas ao abrigo do Quadro Temporário seriam de 5,868 %. O custo efectivo do financiamento da transacção (4,362 %) é inferior a esta taxa.
(78)
Relativamente ao empréstimo em HUF (empréstimo B), no processo N 78/09 (37) as autoridades húngaras confirmaram que a diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxas overnight interbancárias durante o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e 30 de Junho de 2008 era de 26 pontos de base. Além disso, a taxa overnight do Banco Central da Hungria em 26 de Janeiro de 2009 (38) era de 9,14 %. Atendendo à notação do beneficiário e às garantias sobre a transacção, deve ser aplicada a esta base uma margem adicional de 400 pontos de base. Deste modo, a taxa de juro bonificada permitida ao abrigo do Quadro Temporário seria de 13,40 %. O custo efectivo do financiamento da transacção (12,44 %) é inferior a esta taxa.
X.5. Conclusão acerca da compatibilidade
(79)
Tendo em conta o que fica exposto, a Comissão concluiu que os empréstimos A e B são parcialmente compatíveis, enquanto empréstimos bonificados concedidos ao abrigo do Quadro Temporário.
(80)
A Comissão considera, mais especificamente, que a diferença entre a remuneração efectiva das transacções e a taxa bonificada é incompatível; no entanto, a diferença entre a taxa bonificada e a taxa de mercado de referência é compatível com base no Quadro Temporário.
XI. RECUPERAÇÃO
(81)
De acordo com o TFUE e com jurisprudência consolidada do Tribunal de Justiça, se a Comissão for competente, quando verifica a incompatibilidade de um auxílio com o mercado interno, pode decidir que o Estado em questão o deve suprimir ou alterar (39). O Tribunal tem também defendido de forma reiterada que a obrigação que incumbe a um Estado de suprimir um auxílio que a Comissão tiver considerado incompatível com o mercado interno visa restabelecer a situação previamente existente (40). Neste contexto, o Tribunal decidiu que tal objectivo é alcançado quando o beneficário tiver reembolsado os montantes concedidos a título de auxílios ilegais, perdendo portanto a vantagem de que tinha beneficiado relativamente aos seus concorrentes no mercado, e a situação anterior à concessão do auxílio é reposta (41).
(82)
Seguindo a referida jurisprudência, o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho (42) estabelece que, «nas decisões negativas relativas a auxílios ilegais, a Comissão decidirá que o Estado-Membro em causa deve tomar todas as medidas necessárias para recuperar o auxílio do beneficiário».
(83)
Assim sendo, uma vez que as medidas em apreço deverão ser consideradas ilegais e parcialmente incompatíveis, a parte incompatível deve ser recuperada, a fim de restabelecer a situação existente no mercado antes da concessão do auxílio. A recuperação deve, portanto, produzir efeitos a contar da data em que a vantagem foi conferida ao beneficiário, ou seja, quando o auxílio foi colocado à sua disposição, devendo o montante a recuperar ser acrescido de juros até à sua recuperação efectiva vencer.
(84)
À luz da secção X.5, o elemento incompatível das medidas é calculado como a diferença entre a taxa bonificada compatível com o Quadro Temporário e os custos efectivos totais (ou seja, taxa de juro mais prémio da garantia) do financiamento concedido.
(85)
O montante exacto a recuperar será calculado pelas autoridades húngaras.
XII. CONCLUSÃO
(86)
Com base no exposto, a Comissão conclui que os empréstimos A e B concedidos à Nitrogénművek constituem auxílios estatais, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
(87)
Além disso, a Comissão conclui que os empréstimos A e B são parcialmente compatíveis com o mercado interno, enquanto medidas de empréstimo com taxas de juro bonificadas, permitidas pelo Quadro Temporário. Em especial, a diferença entre a taxa bonificada do Quadro Temporário e a taxa de referência do mercado é compatível. Por outro lado, a diferença entre a remuneração efectiva das transacções e a taxa bonificada é incompatível com o mercado interno.
(88)
Dado que os empréstimos A e B deverão ser considerados ilegais e parcialmente incompatíveis, a parte incompatível deve ser recuperada junto da Nitrogénművek, a fim de restabelecer a situação existente no mercado antes da concessão do auxílio.
(89)
O montante exacto a recuperar será calculado pelas autoridades húngaras, como a diferença entre a taxa de juro bonificada compatível nos termos do Quadro Temporário e os custos efectivos totais (ou seja, taxa de juro mais prémio da garantia) do financiamento concedido.
(90)
A Comissão conclui igualmente que a garantia de 100 % sobre o empréstimo A não constitui um auxílio estatal, na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, em benefício do MFB.
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O empréstimo ao investimento de 52 milhões de EUR e o empréstimo à tesouraria de 10 mil milhões de HUF concedidos pela Hungria à Péti Nitrogénművek Zrt. constituem auxílios estatais na acepção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
Artigo 2.o
1. Os auxílios estatais concedidos ilegalmente pela Hungria à Péti Nitrogénművek Zrt., violando o artigo 108.o, n.o 3, do TFUE, integram elementos compatíveis e elementos incompatíveis com o mercado interno.
2. O auxílio estatal ilegal que consiste na diferença entre a taxa de juro bonificada prevista no Quadro Temporário e a taxa de referência aplicável é compatível com o mercado interno.
3. O auxílio estatal ilegal que consiste na diferença entre a remuneração efectiva das medidas e a taxa de juro bonificada prevista no Quadro Temporário é incompatível com o mercado interno.
4. A Hungria deve abster-se de conceder os auxílios referidos no n.o 3, a partir da data de notificação da presente decisão.
Artigo 3.o
1. A Hungria deve proceder à recuperação do auxílio referido no artigo 2.o, n.o 3, junto do beneficário.
2. Os montantes a recuperar vencem juros a partir da data em que os auxílios foram colocados à disposição do beneficiário até à data da sua recuperação efectiva.
3. Os juros devem ser calculados numa base composta, em conformidade com o disposto no capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004.
Artigo 4.o
1. A recuperação do auxílio referido no artigo 2.o, n.o 3 deve ser imediata e efectiva.
2 A Hungria deve assegurar a aplicação da presente decisão no prazo de quatro meses a contar da data da sua notificação.
Artigo 5.o
1. No prazo de dois meses a contar da notificação da presente decisão, a Hungria deve fornecer à Comissão as seguintes informações:
a)
o montante total (capital e juros a título da recuperação) a recuperar junto do beneficário;
b)
uma descrição circunstanciada das medidas já adoptadas e previstas para dar cumprimento à presente decisão;
c)
documentos que demonstrem que o beneficiário foi ordenado a reembolsar o auxílio.
2. A Hungria deve manter a Comissão informada sobre a evolução das medidas nacionais adoptadas para aplicar a presente decisão, até estar concluída a recuperação do auxílio referido no artigo 2.o, n.o 3, acrescido de juros. A pedido da Comissão, a Hungria deve transmitir-lhe de imediato informações sobre as medidas já adoptadas e previstas para dar cumprimento à presente decisão. A Hungria deve fornecer ainda informações pormenorizadas sobre os montantes do auxílio e dos juros a título da recuperação já reembolsados pelo beneficiário.
Artigo 6.o
A República da Hungria é a destinatária da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 27 de Outubro de 2010.