PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 248/2011 DO CONSELHO
de 9 de Março de 2011
que institui um direito anti-dumping definitivo e cobra definitivamente o direito provisório instituído sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia («a Comissão»), apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 812/2010 (2) («regulamento provisório»), a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da República Popular da China («RPC»).
(2)
O processo foi iniciado no seguimento da denúncia apresentada em 3 de Novembro de 2009 («denúncia») pela European Glass Fibre Producers Association (APFE, que passou a ser designada por GlassFibreEurope) («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo.
(3)
Recorde-se que, em conformidade com o considerando 14 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2008 e 30 de Setembro de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PROCEDIMENTO SUBSEQUENTE
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram.
(5)
A Comissão continuou a procurar reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. Para além das verificações mencionadas no considerando 11 do regulamento provisório, foi efectuada uma nova verificação nas instalações de Saertex, em Saerbeck, Alemanha, um dos utilizadores de fibras de vidro, que colaborou respondendo a um questionário destinado aos utilizadores.
(6)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito provisório, revisto em conformidade com o presente regulamento («divulgação final»). Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações na sequência da divulgação desses factos e considerações.
(7)
As observações orais e escritas apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
1. Âmbito do inquérito: importações originárias da Malásia, de Taiwan e da Turquia
(8)
Um produtor-exportador alegou que as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da Malásia, de Taiwan e da Turquia deveriam ter sido incluídas no âmbito do inquérito. Na sua opinião, a exclusão destes países era discriminatória, uma vez que, de acordo com as conclusões provisórias, os volumes das importações provenientes destes três países não eram negligenciáveis e haveria elementos de prova prima facie de subcotação.
(9)
A este respeito, importa salientar em primeiro lugar que, no início do processo, não havia elementos de prova prima facie da existência de dumping, de prejuízo e de um nexo de causalidade, tal como requerido nos termos do artigo 5.o, n.o 2, do regulamento de base, o que justificaria o início de um processo anti-dumping relativo a importações provenientes desses países. Pelo contrário, em relação aos volumes de importação, os autores da denúncia apresentaram informações que indicavam que as importações e as partes de mercado de outros países haviam diminuído desde 2004.
(10)
No que diz respeito à Malásia, a Taiwan e à Turquia, a análise efectuada na fase provisória confirmou que as importações tanto de Taiwan como da Turquia tinham diminuído durante o período considerado (passando de 2,0 % para 1,5 % e de 2,9 % para 2,5 %, respectivamente), ao passo que as importações provenientes da Malásia aumentaram ligeiramente, tendo passado de 1,0 % para 1,7 %. Embora estes níveis de importação sejam superiores aos níveis de importação de minimis exigidos pelo artigo 5.o, n.o 7, do regulamento de base, não estavam satisfeitos outros requisitos para a inclusão destes países no inquérito. Em especial, não foi recebida qualquer informação que indiciasse a prática de dumping em proveniência de qualquer um desses países. O pedido de inclusão da Malásia, de Taiwan e da Turquia é, portanto, rejeitado.
C. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(11)
Relembre-se que, tal como indicado no considerando 15 do regulamento provisório, o produto em causa, tal como definido no aviso de início, são os fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; as mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro; as mechas e os fios de filamentos de fibra de vidro; e as esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro, actualmente abrangidas pelos códigos NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 e ex 7019 31 00 («produto em causa»).
(12)
Além disso, tal como se refere no considerando 19 do regulamento provisório, decidiu-se considerar provisoriamente os fios como fazendo parte do produto em causa, embora a questão estivesse sujeita a exame e reflexão aprofundados na fase definitiva.
1.1. Fios
(13)
Na sequência da divulgação das medidas provisórias, o pedido de exclusão dos fios foi objecto de um inquérito aprofundado. Recorde-se, a este respeito, que um grande número de observações alegando que os fios deviam ser excluídos tinham sido recebidas antes da instituição de medidas provisórias (ver considerandos 18 e 19 do regulamento provisório). Além disso, após a instituição de medidas provisórias, foi recebida das partes interessadas uma quantidade substancial de informações adicionais e mais pormenorizadas. Todas estas observações foram analisadas em pormenor, como a seguir se explica.
(14)
Várias partes interessadas alegaram que os fios devem ser distinguidos dos outros três tipos do produto referidos no considerando 17 do regulamento provisório, designadamente porque: i) os fios teriam características físicas e químicas diferentes, ii) os processos de produção dos fios e dos outros três tipos do produto seriam diferentes e iii) os fios seriam utilizados para fins diferentes.
(15)
No que diz respeito aos argumentos i) e ii), foram apresentadas provas de que existem características diferentes entre, por um lado, as mechas ligeiramente torcidas (rovings), os fios cortados e as esteiras (mats) e, por outro, os fios. Mais especificamente, a informação indicava que as esteiras (mats) e os fios cortados são geralmente feitos de mechas ligeiramente torcidas (rovings) e não de fios. Após a divulgação das conclusões finais, a indústria da União levantou objecções a esta separação, alegando que alguns tipos específicos de fios cortados eram efectivamente feitos de fios. Todavia, a existência de alguns tipos específicos de fios cortados feitos de fios não implica que os fios devam ser considerados como estando abrangidos pela definição do produto em causa (ver considerando 20).
(16)
No que respeita à primeira alegação, relativa às diferenças em termos de características químicas e físicas de base, uma das partes interessadas apresentou um estudo de um instituto de investigação de renome. Este estudo comparava, nomeadamente, as características físicas e químicas das mechas ligeiramente torcidas (rovings) com as dos fios. Após a divulgação final, foram emitidas algumas reservas quanto aos resultados desta comparação, o que, por sua vez, deu azo a observações importantes da parte de alguns utilizadores de fios. Destas informações, é possível concluir que uma componente química essencial das mechas ligeiramente torcidas (rovings), das esteiras (mats) e dos fios cortados é o silano, um agente de ligação químico que facilita a absorção da resina das matrizes. Os fios não são normalmente feitos com esse agente químico, mas sim com uma substância química à base de óleo de amido (goma), que é adicionada como lubrificante e agente protector, para que os fios possam resistir aos rigores da tecelagem de alta velocidade. Ao contrário do que acontece com as mechas ligeiramente torcidas (rovings), em que o agente de ligação contribui para absorver a resina, a goma repele a resina. No que se refere às características químicas de base, foi igualmente estabelecido que a matéria-prima de vidro para os fios tem uma composição mais estável e uma maior uniformidade da dimensão das partículas do que a matéria-prima para os outros tipos do produto.
(17)
Do ponto de vista das características físicas, os fios não parecem partilhar as mesmas características físicas de base dos outros tipos do produto. Em primeiro lugar, é um facto geralmente reconhecido que os fios são, em geral, um material mais fino, com um diâmetro das fibras e uma massa linear muito inferiores aos das mechas ligeiramente torcidas (rovings). Em segundo lugar, os fios são o único tipo do produto que é torcido (embora também existam fios com torção nula).
(18)
No que respeita à segunda alegação, relativa às diferenças no processo de produção, embora todas as partes reconheçam que os quatro tipos básicos do produto são fabricados a partir de vidro fundido contendo sílica, areia, cal de soda, calcário, caulino e dolomite, que são conduzidos através de fundos de fieira platina-ródio multifuros e resistentes ao calor (fieiras), existem algumas importantes diferenças no processo de produção de fios em relação aos outros produtos no âmbito do inquérito. Em primeiro lugar, no que respeita à produção de fios, é necessária uma maior precisão e um controlo estável da temperatura, bem como energia, sendo aplicados parâmetros de controlo mais rigorosos (à saída da fieira, etc.). Dado que os orifícios nas fieiras são mais pequenos, a produção é substancialmente inferior à dos outros produtos. Por conseguinte, são geralmente utilizados fornos para produzir quer os fios, quer as mechas ligeiramente torcidas (rovings); com efeito, por razões económicas, os produtores de fibras de vidro não alternam a produção destes dois produtos no mesmo forno. Outra diferença no processo de produção é que, após a passagem pelas fieiras, os fios passam pelo processo de torção.
(19)
No que respeita à alegação iii), relativa às diferenças em matéria de aplicações, concluiu-se que as diferenças entre, por um lado, as características químicas dos fios e, por outro, as das mechas ligeiramente torcidas (rovings), dos fios cortados e das esteiras (mats) estão relacionadas com as diferentes utilizações dadas aos fios. Embora tivesse ficado provisoriamente concluído que «quase todos os diferentes tipos do produto em causa […] se destinam basicamente às mesmas utilizações», esta questão foi analisada mais aprofundadamente com base nas observações recebidas após a divulgação das conclusões provisórias, tendo ficado estabelecido que as mechas ligeiramente torcidas (rovings), os fios cortados e as esteiras (mats) eram utilizados para o reforço de plásticos compósitos, ao passo que os fios eram principalmente utilizados na produção de materiais muito mais leves destinados a aplicações de tecidos para usos técnicos, como as relacionadas com o isolamento, a protecção e a filtração de alta eficiência. Em certos casos, os fios podem igualmente ser adequados para efeitos de reforço, mas apenas num número muito limitado de casos e, mesmo nesses, tal seria muito frequentemente pouco provável, por razões económicas, dado o custo relativamente elevado dos fios em comparação com o das mechas ligeiramente torcidas (rovings).
(20)
Tendo em conta as diferenças acima referidas, não surpreende que o mercado ainda encare os fios de maneira diferente dos três outros produtos. Com efeito, tanto os utilizadores como a indústria da União apresentaram um relatório de mercado publicado numa revista especializada independente sobre produtos compósitos. O relatório em questão, que não estava de modo algum relacionado com o presente processo anti-dumping, argumentava que, por razões que se prendem com a produção e com as utilizações, é necessário estabelecer uma distinção entre os fios e as mechas ligeiramente torcidas (rovings). Seguidamente, o relatório analisava em pormenor a capacidade de produção global de fibras de vidro dos dois grupos: i) mechas ligeiramente torcidas (rovings), fios cortados e esteiras (mats), todos juntos; e ii) fios (3).
(21)
No que diz respeito à substituibilidade potencial dos fios com os outros tipos básicos do produto, saliente-se que, como já se referiu no considerando 19 do regulamento provisório, tal seria teoricamente possível, já que os fios podem ser utilizados num número limitado de aplicações em vez de outros tipos. Contudo, na sequência de uma análise aprofundada, a Comissão constatou que, na prática, isto não seria, de modo algum, uma opção viável do ponto de vista económico, devido à diferença substancial no custo do fabrico de fios em comparação com o de outros produtos, o que pode explicar-se pelas diferenças no processo de produção referidas no considerando 18.
(22)
Na denúncia com base na qual o presente inquérito foi iniciado estava explicitamente indicado que o produto em causa tem uma única função e, por conseguinte, uma única finalidade ou utilização, a saber, o reforço de plásticos compósitos. Contudo, a análise acima estabeleceu que as diferenças no processo de produção dos fios comparativamente com o das mechas ligeiramente torcidas (rovings) [bem como dos fios cortados e das esteiras (mats)] resultaram em características físicas e químicas de base fundamentalmente diferentes, em virtude das diferentes aplicações dos fios, incluindo várias outras para além da produção de materiais compósitos. As observações recebidas a este respeito após a divulgação das conclusões finais não foram de molde a alterar esta conclusão.
(23)
À luz do que precede, o pedido de exclusão dos fios com base em características físicas e químicas diferentes e em utilizações diferentes, em comparação com as das mechas ligeiramente torcidas (rovings), dos fios cortados e das esteiras (mats), é aceite. Por conseguinte, conclui-se que os fios devem ser excluídos da definição do produto em causa tal como apresentada no regulamento provisório. Os fios são, portanto, definitivamente excluídos do processo.
(24)
É também de notar que foi apresentado um pedido de exclusão dos fios finos por uma parte interessada, mas que tal deixou de ser pertinente face à exclusão de todos os fios do âmbito do produto.
1.2. Mechas texturizadas
(25)
Uma das partes interessadas alegou que as mechas texturizadas deviam ser excluídas. Esta alegação baseava-se no argumento de que as mechas texturizadas devem ser tratadas de acordo com o mesmo princípio que as mechas ligeiramente torcidas (rovings) impregnadas, uma vez que o produto deixou de ser uma mecha para passar a ser um produto mais a jusante.
(26)
A este respeito, é importante que se repita o motivo da exclusão de certas mechas impregnadas. Com efeito, certas mechas ligeiramente torcidas (rovings) e fios foram excluídos por serem objecto de um tratamento especial, de revestimento e impregnação, e por terem uma perda por incineração superior a 3 %, o que lhes confere características físicas e químicas diferentes.
(27)
No que diz respeito às mechas texturizadas, subentende-se que se trata de mechas não revestidas nem impregnadas e que têm um valor de perda por incineração entre 0,3 % e 0,13 %. São, assim, produtos manifestamente diferentes das mechas ligeiramente torcidas (rovings) impregnadas que foram excluídas na fase provisória. Em segundo lugar, concluiu-se que, à semelhança das outras mechas ligeiramente torcidas (rovings), dos fios cortados e das esteiras (mats), as mechas texturizadas são principalmente utilizadas para o reforço de plásticos compósitos. Por conseguinte, são claramente abrangidas pela definição do âmbito do produto, tanto na denúncia como no aviso de início do presente processo, não parecendo existir motivos que justifiquem a sua exclusão.
(28)
Sendo assim, conclui-se que as mechas texturizadas são clara e indubitavelmente abrangidas pelo âmbito do produto que é objecto do presente inquérito e a alegação no sentido de as excluir desse âmbito carece de base factual e deve ser rejeitada.
1.3. Conclusão
(29)
No que diz respeito ao âmbito do produto, não foram apresentadas alegações.
(30)
Tendo em conta o que precede, foi considerado adequado rever a definição do âmbito do produto tal como determinado no regulamento provisório. Por conseguinte, os produtos em causa são definidos de forma definitiva como fios cortados de fibras de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, excepto as mechas ligeiramente torcidas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e as esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro.
2. Produto similar
(31)
Na ausência de quaisquer alegações ou observações conexas e tendo em conta as conclusões expostas nos considerandos 13 a 23, confirmam-se as conclusões expostas no considerando 20 do regulamento provisório.
D. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(32)
Após a publicação das medidas provisórias, um produtor-exportador/grupo a quem não foi concedido o TEM reiterou o seu desacordo com a rejeição do seu pedido de TEM. No entanto, o produtor-exportador/grupo em questão limitou-se a repetir as alegações anteriores no âmbito do processo, sem apresentar quaisquer argumentos novos. Recorde-se que, tal como se explica no regulamento provisório, todos esses argumentos tinham já sido tratados em pormenor na comunicação individual ao produtor exportador/grupo em questão.
(33)
Além disso, na sequência da divulgação definitiva, o produtor-exportador/grupo em causa alegou que a Comissão tinha ignorado os novos elementos de prova por ele apresentados. Note-se, a este respeito, que os elementos de prova referidos consistiam unicamente em certos documentos em apoio da argumentação já apresentada, e à qual a Comissão já tinha respondido, relativos à composição do conselho de administração da empresa. Portanto, não foram apresentados quaisquer novos elementos de prova que pusessem em causa a decisão de recusar o pedido de TEM do produtor-exportador/grupo em questão.
(34)
Consequentemente, as conclusões provisórias no que respeita ao pedido de TEM do produtor-exportador/grupo em causa são confirmadas a título definitivo.
(35)
Na ausência de quaisquer observações, é confirmado definitivamente o teor dos considerandos 21 a 29 do regulamento provisório no tocante às conclusões sobre o TEM.
2. Tratamento individual («TI»)
(36)
No seguimento da divulgação provisória, o mesmo produtor-exportador/grupo que apresentou observações sobre a decisão relativa ao seu pedido de TEM contestou também a rejeição do seu pedido de TI. Na sua opinião, a Comissão não conseguiu apresentar uma fundamentação adequada para a rejeição do seu pedido de TI.
(37)
Relembre-se, a este respeito, que, tal como indicado no considerando 26 do regulamento provisório, na parte referente à análise do TEM, os directores do conselho de administração desta empresa eram, na sua maioria, nomeados por uma empresa maioritariamente detida pelo Estado. Consequentemente, uma interferência significativa do Estado nas decisões deste produtor-exportador não poderia ser excluída.
(38)
Assim sendo, confirmou-se que, dado que este produtor-exportador não demonstrou ser suficientemente independente do Estado, não preenche os critérios do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base, pelo que o seu pedido de TI tem de ser rejeitado.
(39)
Na sequência da divulgação final, este produtor-exportador e os outros produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TI alegaram que a decisão de rejeitar os seus pedidos de TI não estava de acordo com o relatório do painel da OMC no litígio DS 397 relativo às medidas anti-dumping definitivas sobre as importações de determinados parafusos de ferro ou aço originários da República Popular da China. A este respeito, há que salientar que o já referido relatório do painel não é ainda definitivo, uma vez que não foi aprovado pelo órgão de resolução de litígios. Além disso, o prazo para a introdução de recursos contra este relatório do painel ainda não terminou. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(40)
Consequentemente, e na ausência de quaisquer outras observações no que respeita ao TI, confirma-se a título definitivo o teor dos considerandos 30 a 33 do regulamento provisório, concluindo-se definitivamente que não deve ser concedido o TI a nenhum dos produtores-exportadores/grupos incluídos na amostra e aos quais foi recusado o TEM.
3. Valor normal
3.1. Determinação do valor normal para o produtor-exportador/grupo ao qual foi concedido o TEM
(41)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, o produtor-exportador/grupo ao qual foi concedido o TEM defendeu que, para os tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno (ou não foram de todo vendidos), o valor normal do produto similar deveria ser determinado com base no valor normal calculado e não como fez a Comissão na fase provisória, a qual, para determinar o valor normal, utilizou os preços no mercado interno (devidamente ajustados) representativos de tipos semelhantes.
(42)
A alegação foi aceite, tendo, por conseguinte, o valor normal para os tipos não representativos (a saber, aqueles cujas vendas no mercado interno constituíram menos de 5 % das vendas de exportação para a União ou não foram de todo vendidos no mercado interno) sido calculado com base no custo de fabrico por tipo do produto, acrescido de um montante correspondente aos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como aos lucros. Nos casos em que existiam vendas no mercado interno, foram utilizados os lucros de todas as transacções realizadas no mercado interno por tipo do produto para os tipos do produto em causa (uma vez que todas as vendas no mercado interno destes tipos do produto foram rentáveis, o teste do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base foi claramente superado). Na ausência de vendas no mercado interno, foram utilizados os lucros médios. Para um tipo do produto em relação ao qual não tinha sido fornecido o custo de fabrico, foi utilizado o valor normal calculado de um tipo muito semelhante.
(43)
Para os restantes tipos do produto, a Comissão analisou posteriormente se poderia considerar-se que as vendas de cada um dos tipos do produto em causa, realizadas no mercado interno em quantidades representativas, haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base e tal como descrito nos considerandos 37 a 40 do regulamento provisório.
(44)
O inquérito estabeleceu ainda que as vendas rentáveis de apenas alguns tipos do produto comparáveis constituíam mais de 80 % do total das vendas no mercado interno e que, por conseguinte, todas as vendas no mercado interno poderiam ser utilizadas para o cálculo do preço médio para o valor normal, para estes tipos do produto. Em relação aos restantes tipos do produto, apenas foram utilizadas as vendas rentáveis.
(45)
Na sequência da divulgação definitiva, o produtor-exportador/grupo ao qual foi concedido o TEM alegou que a metodologia utilizada para o cálculo do valor normal dos tipos do produto não representativos, tal como descrito no considerando 4, ou seja, utilizando o lucro das transacções rentáveis dos tipos do produto em causa, seria contrária à letra do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base. Além disso, defendeu que tem sido prática corrente utilizar o lucro médio de todas as transacções rentáveis de todos os tipos do produto no cálculo do valor normal para um tipo do produto específico, e que qualquer alteração a esta prática viola o princípio da segurança jurídica.
(46)
Importa salientar que a metodologia descrita no considerando 42 se encontra em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, segundo o qual os montantes correspondentes aos lucros devem basear-se em dados concretos relativos às vendas, no decurso de operações comerciais normais, do produto similar realizadas pelo exportador ou pelo produtor. A utilização da expressão «do produto similar» não exclui a divisão do produto objecto de inquérito em tipos do produto sempre que necessário. Além disso, a jurisprudência da OMC (4) estipula que a margem de lucro real estabelecida para as transacções, realizadas no decurso de operações comerciais normais, dos tipos do produto pertinentes para os quais o valor normal tem de ser calculado não pode ser ignorada. Refira-se igualmente que o produtor-exportador/grupo em causa não demonstrou que as transacções dos tipos do produto para os quais o valor normal teve de ser calculado deveriam ser consideradas como não tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais. Por último, há que assinalar que a metodologia acima descrita é imparcial. Com efeito, nos casos em que a margem de lucro das vendas efectuadas no decurso de operações comerciais normais do tipo do produto em causa é inferior à margem de lucro média ponderada de todos os tipos do produto no decurso de operações comerciais normais, é utilizada, para o cálculo do valor normal, a margem de lucro mais baixa do tipo do produto em causa. A alegação é, portanto, rejeitada.
3.2. Determinação do valor normal para os produtores-exportadores/grupos aos quais não foi concedido o TEM
a) País análogo
(47)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, uma das partes interessadas alegou que a Turquia não devia ser utilizada como país análogo, tendo sugerido a Malásia para esse efeito. Não foi apresentado qualquer outro fundamento para esta alegação, pelo que a mesma não foi tida em conta.
(48)
É conveniente referir que, após a exclusão dos fios do âmbito do produto objecto do inquérito (ver acima), o facto de os fios não serem produzidos na Turquia deixou de constituir obstáculo à escolha da Turquia como país análogo, uma vez que não será necessário o cálculo do valor normal para qualquer um dos tipos do produto abrangidos pelo inquérito (ver igualmente os considerandos 50 e 51).
(49)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título definitivo, que a Turquia deve ser utilizada como país análogo no presente processo.
b) Determinação do valor normal
(50)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, uma das partes interessadas alegou que o valor normal do produto similar na Turquia pode não ser exacto, uma vez que a estrutura de custos da empresa turca que colaborou no inquérito está distorcida. Com efeito, o inquérito estabeleceu que as empresas que colaboraram no inquérito na Turquia tinham importantes custos financeiros que podiam estar a distorcer o cálculo do valor normal, em especial quando o mesmo é construído.
(51)
Consequentemente, para evitar eventuais distorções no cálculo, foi decidido agrupar os diferentes tipos do produto, distinguindo apenas as principais características do produto. Esse agrupamento permitiu uma maior comparabilidade, em termos de volumes de vendas, entre o produto em causa e o produto similar turco, e permitiu a utilização de preços reais em vez do valor normal calculado, nos casos em que os encargos de venda, os encargos gerais e as despesas administrativas (potencialmente distorcidas pelos custos financeiros) tivessem de ser utilizados.
4. Preço de exportação e comparação de preços
(52)
Na ausência de observações, confirma-se a título definitivo o teor dos considerandos 48 a 50 do regulamento provisório no que respeita à determinação dos preços de exportação e à comparação dos preços de exportação com o respectivo valor normal.
5. Margens de dumping
(53)
Na ausência de observações, confirma-se a título definitivo o teor dos considerandos 51 a 54 do regulamento provisório no que respeita à metodologia geral para o cálculo das margens de dumping.
(54)
À luz das alterações acima referidas no cálculo dos valores normais e após a correcção de alguns erros de cálculo, o montante de dumping finalmente determinado, expresso em percentagem do preço CIF líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, é o seguinte:
Quadro 1
Margens de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., e Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Outras empresas colaborantes
29,7 %
E. PREJUÍZO
(55)
Convém notar que, na sequência da exclusão dos fios do âmbito do produto (ver considerandos 13 a 23), a análise do prejuízo teve de ser adaptada aos restantes três tipos principais do produto: mechas ligeiramente torcidas (rovings), fios cortados e esteiras (mats). Para tal, foi necessário rever alguns indicadores de prejuízo e o volume das importações objecto de dumping, bem como o cálculo da subcotação dos preços e o nível de eliminação do prejuízo.
1. Indústria da União
(56)
No que respeita à definição de indústria da União e à representatividade da amostra dos produtores da União, não foram recebidas novas observações ou alegações. Tendo em conta o que precede, bem como o facto de o tipo do produto excluído do âmbito do produto - a saber, os fios - representar uma proporção limitada da produção e das vendas dos produtores da União, confirmam-se as conclusões expostas nos considerandos 56 a 58 do regulamento provisório.
2. Consumo da União
(57)
Em relação ao consumo da União, há que assinalar que, tal como mencionado no considerando 55, a exclusão de um dos quatro tipos principais do produto (a saber, os fios) do âmbito do produto esteve na origem de uma revisão dos volumes do consumo da União.
(58)
Tendo em conta essa revisão, o consumo total da União evoluiu do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 2
Consumo da União
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
903 351
944 137
937 373
697 128
Valor indexado
100
105
104
77
(59)
A tendência do consumo acima registada é semelhante à tendência observada para o produto objecto do inquérito tal como definido no regulamento provisório, ou seja, um aumento de cerca de 5 % em 2007-2008, seguido de uma quebra muito significativa, de 23 %, no PI, em comparação com 2006.
3. Importações provenientes do país em causa
(60)
Tendo em vista a exclusão dos fios do âmbito do produto, os dados relativos às importações tiveram de ser revistos.
(61)
Uma das partes interessadas argumentou que as importações provenientes da RPC e oriundas de produtores coligados com a indústria da União deviam ter sido excluídas das importações em causa.
(62)
A este respeito, importa em primeiro lugar recordar que, tal como mencionado no considerando 58 do regulamento provisório, durante o PI, o volume das importações provenientes da RPC de produtores incluídos na amostra apenas representou menos de 4 % do total das importações chinesas. Este dado mantém-se inalterado após a exclusão dos fios do âmbito do produto.
(63)
Dado que apenas dois produtores da União importaram o produto em causa da RPC durante o PI, o volume exacto destas importações não pode ser divulgado por razões de confidencialidade. Em qualquer caso, mesmo que o montante dessas importações fosse deduzido para cada ano do período considerado, a evolução dos volumes das importações e das partes de mercado manter-se-ia substancialmente inalterada. A parte de mercado das importações objecto de dumping seria mais pequena, embora apenas em menos de um ponto percentual em cada ano do período considerado, pelo que não afectaria a tendência global durante o período considerado.
(64)
Na sequência da exclusão dos fios, os dados revistos relativos às importações são os seguintes:
a) Volumes
Quadro 3
Importações provenientes da RPC (volumes)
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
71 061
110 641
132 023
98 723
Valor indexado
100
156
186
139
b) Parte de mercado
Quadro 4
Importações provenientes da RPC (parte de mercado)
2006
2007
2008
PI
Parte de mercado (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Valor indexado
100
149
179
180
(65)
Após estas alterações, as tendências observadas na fase provisória no que respeita aos volumes das importações do produto em causa sofreram certas alterações. No entanto, o aumento do volume das importações, tanto em termos absolutos como relativos, continua a ser substancial. Tais importações aumentaram muito rapidamente durante o período considerado, designadamente entre 2006 e 2008 (86 %), após o que se verificou uma diminuição das importações provenientes da China em virtude da diminuição global da procura. No entanto, a parte de mercado dessas importações continuou a aumentar entre 2008 e o PI, tendo aumentado 6,3 pontos percentuais na totalidade do período.
c) Evolução dos preços
(66)
Após a exclusão dos fios, o preço médio CIF de importação do produto em causa diminuiu de forma significativa (cerca de 3 %):
Quadro 5
Importações provenientes da RPC (preços)
2006
2007
2008
PI
Preço médio/tonelada (em euros)
901
907
945
909
Valor indexado
100
101
105
101
(67)
Todavia, o quadro acima revela que a tendência registada durante o período considerado para que os preços se mantivessem substancialmente estáveis não se alterou, pelo se pode confirmar a conclusão relativa à evolução dos preços destas importações, tal como estabelecida no regulamento provisório.
d) Subcotação dos preços
(68)
No que respeita ao cálculo de subcotação dos preços, as margens provisórias tiveram de ser revistas, uma vez que a exclusão dos fios do âmbito do produto exigiu a eliminação das vendas correspondentes do cálculo do prejuízo.
(69)
Além disso, tal como aconteceu com a parte do inquérito relativa ao dumping (ver considerandos 50 e 51), foi decidido agrupar os diferentes tipos do produto e distinguir apenas as principais características do produto. Esta situação deu origem a um aumento do volume das importações chinesas incluídas na comparação com as vendas do produto similar produzido pela indústria da União, o que garantiu uma melhor representatividade dos cálculos da subcotação.
(70)
Por último, foi efectuado um ajustamento para ter em conta os custos pós-importação, dado que estes são indispensáveis à venda do produto em causa.
(71)
Na sequência das alterações no cálculo da subcotação dos preços, devido i) à exclusão dos fios, ii) ao agrupamento dos tipos do produto e iii) ao ajustamento para ter em conta os custos pós-importação, as margens de subcotação revistas ascendem a 18,2 %, ao passo que a média de subcotação dos preços é de 10,9 %. Estas alterações foram igualmente aplicadas ao cálculo do nível de eliminação do prejuízo (ver considerando 134 do presente regulamento).
(72)
Para além das alterações acima referidas, e na ausência de quaisquer outras alegações ou observações, confirmam-se as conclusões apresentadas nos considerandos 61 a 65 do regulamento provisório.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Revisão dos indicadores de prejuízo devido à exclusão dos fios
(73)
A exclusão dos fios do âmbito do produto exigiu o ajustamento de certos quadros da secção D.4 do regulamento provisório. Além disso, teve de ser efectuada uma ligeira correcção dos dados relativos às vendas de um dos produtores incluídos na amostra. Assinale-se que a presença dos fios na produção e nas vendas dos produtores incluídos na amostra era relativamente limitada. Por conseguinte, os indicadores mais afectados por estes ajustamentos foram os que se baseavam em todos os produtores da União (volumes de vendas e parte de mercado). De uma forma mais limitada, os preços médios de venda dos produtores incluídos na amostra também foram afectados. No entanto, as tendências observadas, também para estes indicadores, permanecem substancialmente inalteradas relativamente às conclusões estabelecidas no regulamento provisório, como o demonstram os quadros. Tendo em conta a presença limitada dos fios na amostra de produtores, os indicadores financeiros (rendibilidade, retorno dos investimentos, cash flow e investimentos) não foram afectados pela exclusão dos fios do âmbito do produto. Por uma questão de transparência, todos os quadros relativos aos indicadores de prejuízo constantes da secção D.4 do regulamento provisório são apresentados em seguida, incluindo os que se mantiveram inalterados.
(74)
Uma vez que a evolução dos volumes de produção dos produtores incluídos na amostra, em comparação com os valores fornecidos no regulamento provisório, apenas foi afectada numa medida muito limitada (um aumento de 1 % para 2008 e para o PI) pela exclusão dos fios do âmbito do produto, confirma-se a conclusão que figura no considerando 67 do regulamento provisório.
Quadro 6
Indústria da União - produção
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
488 335
503 711
498 739
310 257
Valor indexado
100
103
102
64
(75)
No seu conjunto, os números relativos à capacidade de produção da indústria da União sofreram uma redução com a exclusão dos fios, mas tal não teve qualquer efeito na evolução e na utilização da capacidade. Por conseguinte, confirma-se a conclusão enunciada no considerando 69 do regulamento provisório.
Quadro 7
Indústria da União - capacidade de produção
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Capacidade (toneladas)
567 067
567 822
580 705
506 509
Valor indexado
100
100
102
89
Utilização da capacidade (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Valor indexado
100
103
100
71
(76)
Uma vez que a evolução das existências dos produtores incluídos na amostra, em comparação com os valores fornecidos no regulamento provisório, apenas foi afectada numa medida muito limitada (um aumento de 1 % para 2007, para 2008 e para o PI) pela exclusão dos fios do âmbito do produto, confirma-se a conclusão que figura no considerando 70 do regulamento provisório.
Quadro 8
Indústria da União - existências
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
87 603
72 282
122 926
81 485
Valor indexado
100
83
140
93
(77)
Embora, em comparação com os volumes de vendas indicados no regulamento provisório, a redução dos volumes de vendas a partir de 2006 tenha sido 1 % superior em 2007 e 2008 e 3 % inferior no PI, os volumes de vendas diminuíram ainda assim 27 % durante o período considerado, pelo que se confirmam as conclusões expostas nos considerandos 71 e 72.
Quadro 9
Indústria da União - vendas na UE (volumes)
Todos os produtores da UE
2006
2007
2008
PI
Unidades (em toneladas)
689 541
683 861
654 956
501 519
Valor indexado
100
99
95
73
(78)
Após a exclusão dos fios do âmbito do produto, a parte do mercado da UE detida pela indústria da União diminuiu, tendo passado de 76,3 % para 71,9 % (quando anteriormente tinha passado de 75,1 % para 69,5 %). Confirmam-se assim as conclusões apresentadas no considerando 73 do regulamento provisório no que respeita à parte de mercado da indústria da União.
Quadro 10
Indústria da União - parte de mercado da UE
Todos os produtores da UE
2006
2007
2008
PI
Parte de mercado da UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Valor indexado
100
95
92
94
(79)
No que respeita aos preços de venda médios, a exclusão dos fios do âmbito do produto resultou, em geral, em preços de venda médios ligeiramente mais baixos. A tendência foi, no entanto, idêntica à tendência dos preços de venda indicada no regulamento provisório (valores apenas 1 % mais elevados para 2008 e para o PI), pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 74 desse regulamento.
Quadro 11
Indústria da União - vendas na UE (preços médios)
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Euros/tonelada
1 163
1 154
1 181
1 147
Valor indexado
100
99
102
99
(80)
Os valores relativos ao emprego dos produtores da União foram ajustados, a fim de excluir a produção de fios. A redução relativamente pequena em termos de números deixou a tendência inalterada (valores apenas 1 % mais elevados para 2008 e para o PI), pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 75 do regulamento provisório.
Quadro 12
Indústria da União - emprego
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Número de trabalhadores
4 050
3 851
3 676
3 275
Valor indexado
100
95
91
81
(81)
A produtividade da indústria da União não foi afectada pela exclusão dos fios, pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 76 do regulamento provisório.
Quadro 13
Indústria da União - produtividade
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Toneladas/trabalhador
121
131
136
95
Valor indexado
100
108
113
79
(82)
Tal como já se referiu no considerando 73, atendendo à presença limitada de fios na amostra de produtores, os indicadores financeiros a seguir enumerados não foram afectados pela exclusão dos fios do âmbito do produto.
(83)
Os custos da mão-de-obra, em termos de salários médios anuais, não são afectados pela exclusão dos fios do âmbito do produto, pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 77 do regulamento provisório.
Quadro 14
Indústria da União - custos da mão-de-obra
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Salários anuais (euros)
42 649
43 257
43 991
41 394
Valor indexado
100
101
103
97
(84)
A rendibilidade e o retorno dos investimentos não são afectados pela exclusão dos fios do âmbito do produto, pelo que se confirmam as conclusões expostas nos considerandos 78 a 81 do regulamento provisório.
Quadro 15
Indústria da União - rendibilidade e retorno dos investimentos
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Lucro líquido (em % do volume de negócios)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Retorno dos investimentos
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
A situação do cash flow da indústria da União não é afectada pela exclusão dos fios do âmbito do produto, pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 83 do regulamento provisório.
Quadro 16
Indústria da União - cash flow
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Cash flow (euros)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Valor indexado
100
50
22
-64
(86)
O nível de investimentos da indústria da União não é afectado pela exclusão dos fios do âmbito do produto, pelo que se confirmam as conclusões expostas no considerando 85 do regulamento provisório.
Quadro 17
Indústria da União - investimentos
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
PI
Investimentos líquidos (euros)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Valor indexado
100
52
109
71
4.2. Observações recebidas após a divulgação das conclusões provisórias
(87)
Uma das partes interessadas alegou que a Comissão deveria ter analisado o prejuízo (assim como o nexo de causalidade) por segmentos específicos, ou seja, separadamente para cada um dos principais tipos do produto. A parte em questão considerou que os principais tipos do produto eram demasiadamente diferentes uns dos outros para poderem ser analisados em conjunto.
(88)
Importa lembrar, antes de mais, que quaisquer conclusões sobre o dumping e o prejuízo só podem ser estabelecidas conjuntamente para o produto em causa e para o produto similar. Se existem alegações relativas à definição do produto em causa, estas devem ser analisadas nesse contexto e não devem resultar numa análise do prejuízo separada para os diversos tipos do produto abrangidos pelo inquérito. Tal como se refere nos considerandos 13 a 23, o âmbito do produto objecto do presente inquérito foi alterado na fase definitiva do inquérito, através da exclusão dos fios. Qualquer conclusão sobre o dumping e o prejuízo só pode ser retirada conjuntamente para o produto em causa recém-definido e para o produto similar. Por estes motivos, a alegação acima não pode ser aceite.
(89)
A mesma parte interessada alegou que os dados apresentados pela indústria da União não eram coerentes. Considerou, nomeadamente, que a Comissão tinha errado ao fornecer, por vezes, dados facultados por toda a indústria da União, ao passo que, noutras ocasiões, tinham sido utilizados apenas dados verificados dos produtores incluídos na amostra.
(90)
Em relação a esta alegação, é de notar, em primeiro lugar, que a amostragem é um procedimento especificamente previsto no artigo 17.o do regulamento de base, destinado a ter em conta os casos em que não é possível sujeitar a um inquérito pormenorizado determinados agrupamentos de operadores económicos. A amostra de produtores da União foi considerada representativa do conjunto da indústria da União, não tendo as partes interessadas apresentado quaisquer alegações devidamente fundamentadas em contrário. Por conseguinte, tal como referido no considerando 66 do regulamento provisório, todos os indicadores de prejuízo, com excepção dos relativos aos volumes de vendas e à parte de mercado, foram estabelecidos com base nas informações recolhidas e verificadas nas instalações dos produtores da União incluídos na amostra. O volume de vendas da indústria da União, que compreende todos os produtores da União, era um requisito prévio para o cálculo do consumo da União e, por sua vez, tanto o volume de vendas como o consumo na União eram necessários para determinar a parte de mercado da indústria da União.
(91)
Uma outra parte interessada argumentou que as importações provenientes da RPC de produtores coligados com os produtores da União incluídos na amostra, tal como mencionado no considerando 58 do regulamento provisório, deveriam ter sido acrescentadas às vendas dos produtores em causa.
(92)
Dado que os produtos em causa apenas são revendidos pelos produtores da União em causa, o acréscimo dessas importações ao seu volume de vendas iria criar uma distorção, pelo que não parece justificar-se. De qualquer modo, tal como já referido nos considerandos 62 e 63, o volume das importações em causa é limitado. Tal como mencionado nos mesmos considerandos, as partes de mercado também seriam apenas minimamente afectadas, sem que tal alterasse as tendências dos indicadores de prejuízo conexos.
(93)
Uma das partes interessadas referiu que a Comissão não tinha explicado a razão pela qual as vendas para utilização cativa tinham sido incluídas nos dados relativos às vendas da indústria da União. Na opinião dessa parte, a Comissão deveria ter analisado o mercado cativo de forma independente do mercado livre.
(94)
A este respeito, é importante sublinhar que as vendas destinadas a utilização cativa foram tidas em conta nos volumes de vendas e na análise da parte de mercado da indústria da União, uma vez que se concluiu que essas vendas competiam com as importações. Com efeito, o inquérito tinha estabelecido que as quantidades destinadas a utilização cativa pelas empresas em causa na União podiam, em princípio, ser substituídas por fibras de vidro adquiridas, por exemplo, se as circunstâncias do mercado e/ou considerações financeiras ocasionassem uma tal alteração. Por conseguinte, essas quantidades foram incluídas na análise do mercado da União. Em qualquer caso, se as vendas destinadas a utilização cativa fossem excluídas da análise, a evolução das vendas não sofreria alterações significativas.
(95)
A indústria da União expressou dúvidas quanto aos preços médios de venda na União da indústria da União, tal como resumido no quadro 10 do regulamento provisório. A indústria da União suspeitou de que houvesse um erro de cálculo e alegou que, na realidade, a diminuição dos preços de venda durante o período considerado foi mais significativa do que os 2 % indicados. Tendo em conta esta alegação, procedeu-se à revisão do cálculo dos preços médios de venda na União dos produtores da União incluídos na amostra. O cálculo tinha-se baseado nos preços de venda verificados, tendo-se confirmado que era exacto. No entanto, tendo em conta a exclusão dos fios do âmbito do produto, os preços médios de venda tiveram de ser recalculados, tendo-se excluído os fios; os preços médios de venda revistos são apresentados no quadro 11.
(96)
Dois dos produtores incluídos na amostra puseram em causa alguns dos ajustamentos efectuados aos valores por eles apresentados em matéria de rendibilidade. Os ajustamentos contestados diziam respeito a transferências intraempresa, a alterações contabilísticas e a certos elementos extraordinários que, no parecer da Comissão, distorciam desnecessariamente os valores resultantes em matéria de lucros. Os ajustamentos foram contestados, uma vez que os produtores em causa consideraram que certos custos importantes não foram, por conseguinte, indicados, embora tivessem sido efectuados e, em alguns casos, pudessem mesmo ser associados às importações objecto de dumping. Os ajustamentos dos dados relativos à rendibilidade das duas empresas foram reexaminados, tendo-se novamente constatado que se justificavam. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(97)
Na ausência de quaisquer outras alegações ou observações, e de acordo com as alterações indicadas nos considerandos 55 a 80, confirmam-se as conclusões expostas nos considerandos 66 a 86 do regulamento provisório.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(98)
Na ausência de quaisquer outras alegações ou observações, confirmam-se as conclusões expostas nos considerandos 87 a 89 do regulamento provisório.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Efeito das importações objecto de dumping
(99)
Algumas das partes reiteraram a alegação de que, tendo em conta o volume e os preços das importações provenientes da RPC, não existia um nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações em causa. Em especial, foi novamente alegado que o preço médio destas importações tinha permanecido substancialmente estável ao longo do período considerado e que a indústria da União tinha conseguido manter a sua rendibilidade em níveis próximos dos níveis de lucro pretendidos durante os anos de 2007 e 2008, altura em que ocorreu o aumento mais significativo dos volumes das importações chinesas.
(100)
Uma resposta a estas alegações estava já contida nos considerandos 94 e 95 do regulamento provisório, que se confirmam. Além disso, tal como já referido no considerando 107 do regulamento provisório, não pode concluir-se que o nexo de causalidade é quebrado com base apenas na evolução de um número limitado de indicadores de prejuízo, tidos em conta para uma parte limitada do período considerado; pelo contrário, há que avaliar a evolução global de todos os indicadores de prejuízo durante a totalidade do período considerado. A análise provisória já tinha demonstrado que as importações do produto em causa tinham provocado uma depreciação dos preços no mercado da União durante todo o período considerado e que, em grande parte, tinham provocado a subcotação dos preços de venda da indústria da União no PI. A indústria da União não estava, portanto, em posição de atingir os níveis necessários de rendibilidade, mesmo em períodos de procura relativamente forte, como foi o caso nos anos de 2007 e 2008. Além disso, as importações provenientes da RPC aumentaram sistematicamente a sua parte de mercado, sobretudo em 2007, quando o mercado de fibras da vidro da UE cresceu significativamente. Esta estratégia agressiva para ganhar partes de mercado através da venda sistemática a preços que subcotam os preços da indústria da União só não deu origem a uma deterioração grave da rendibilidade da indústria da União antes do PI porque os níveis relativamente elevados de consumo da União atenuaram os efeitos do dumping prejudicial. No entanto, a evolução da situação durante o PI confirma que, a partir do momento em que as condições do mercado se deterioraram, todos os efeitos do prejuízo importante causado pelas importações objecto de dumping ficaram visíveis. As alegações referidas no considerando 99 foram, assim, rejeitadas.
2. Efeitos de outros factores
(101)
Tendo em vista a exclusão dos fios do âmbito do produto, os dados relativos às importações tiveram de ser revistos, do seguinte modo:
Quadro 18
Importações provenientes de outros países
País
2006
2007
2008
PI
Noruega
Volumes (toneladas)
34 945
28 834
35 396
24 980
Parte de mercado (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turquia
Volumes (toneladas)
28 946
24 928
20 511
18 523
Parte de mercado (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 088
1 151
1 202
1 074
EUA
Volumes (toneladas)
16 757
15 821
12 145
8 726
Parte de mercado (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malásia
Volumes (toneladas)
9 541
25 569
35 118
12 601
Parte de mercado (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Preço médio/tonelada (euros)
979
1 019
1 021
1 025
República da China, Taiwan
Volumes (toneladas)
9 043
9 919
8 791
6 996
Parte de mercado (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Preço médio/tonelada (euros)
928
925
928
854
Índia
Volumes (toneladas)
4 363
11 227
3 741
5 353
Parte de mercado (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 304
1 228
1 292
1 230
República da Coreia
Volumes (toneladas)
6 277
4 845
13 918
5 112
Parte de mercado (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 037
1 109
886
999
Japão
Volumes (toneladas)
21 142
9 498
9 949
3 710
Parte de mercado (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 125
1 164
1 336
1 580
México
Volumes (toneladas)
1 017
2 977
1 803
1 763
Parte de mercado (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preço médio/tonelada (euros)
364
729
977
1 033
Canadá
Volumes (toneladas)
3 930
3 096
2 123
2 029
Parte de mercado (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 047
1 664
1 711
1 919
Outros países
Volumes (toneladas)
6 787
12 923
6 899
7 092
Parte de mercado (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Preço médio/tonelada (euros)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Para além dos volumes das importações provenientes dos EUA e de Taiwan, que desceram cerca de 35 % (PI) em comparação com os volumes indicados no quadro 17 do regulamento provisório, as importações provenientes de outros países só muito limitadamente parece serem influenciadas pela exclusão dos fios.
(103)
Várias partes interessadas reiteraram a alegação de que foi a crise económica, e não as importações objecto de dumping, que causou o prejuízo importante à indústria da União - ou, em alternativa, que a crise económica foi a principal causa do prejuízo, tendo as importações provenientes da RPC constituído, no máximo, um factor secundário adicional. A este respeito, foi alegado que existia uma correlação entre o consumo e a rendibilidade e que esta última apenas se tinha deteriorado quando a procura entrou em colapso. Ao mesmo tempo, foi alegado que não haveria qualquer correlação entre a parte de mercado da UE, os preços de venda e a rendibilidade da indústria da União, por um lado, e a parte de mercado da UE e os preços de venda das importações chinesas, por outro. Foi igualmente alegado que a Comissão não teria avaliado adequadamente os efeitos prejudiciais da quebra do consumo na UE e que, consequentemente, teria violado o artigo 3.o, n.o 7, do regulamento de base.
(104)
A primeira parte da alegação foi amplamente debatida nos considerandos 99 a 102 do regulamento provisório. Com efeito, o impacto da crise económica no prejuízo foi examinado, tendo sido reconhecido no considerando 101 do regulamento provisório que a recessão económica e a contracção da procura tiveram um efeito negativo na situação da indústria da União e que, por essa razão, contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União. Porém, tal não diminui o efeito prejudicial das importações chinesas a baixos preços e objecto de dumping no mercado da UE durante todo o período considerado. Por outras palavras, a crise económica durante o PI agravou o prejuízo sofrido pela indústria da União, mas as importações provenientes da RPC são certamente a causa desse prejuízo que é considerado importante na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(105)
Nenhum dos argumentos avançados pelas partes interessadas demonstra que o impacto de outros factores para além das importações objecto de dumping provenientes da RPC é de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo verificado. À luz do que precede e na ausência de quaisquer outras observações que não tenham ainda sido tidas em consideração, conclui-se que as importações objecto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
(106)
São confirmadas, por conseguinte, as conclusões sobre o nexo de causalidade que figuram nos considerandos 117 a 119 do regulamento provisório.
G. INTERESSE DA UNIÃO
(107)
Atendendo às observações das partes, a Comissão analisou novamente toda a argumentação relativa ao interesse da União.
1. Interesse da indústria da União
(108)
Os autores da denúncia reiteraram a alegação de que a instituição de medidas anti-dumping era essencial para que a indústria da União continuasse a ser viável e a operar no futuro, dado que a erosão dos preços causada pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC tinha severamente afectado as vendas, a rendibilidade e a capacidade de investimento da indústria da União. Na ausência de quaisquer outras observações sobre este ponto, são confirmados os considerandos 122 a 126 do regulamento provisório.
2. Interesse dos importadores independentes na União
(109)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre este ponto, são confirmados os considerandos 127 e 128 do regulamento provisório.
3. Interesse dos utilizadores
(110)
Após a instituição de medidas provisórias, alguns utilizadores e associações de utilizadores que não se haviam manifestado na fase provisória do processos deram a conhecer-se e apresentaram observações.
(111)
Muitos utilizadores reiteraram observações gerais sobre algumas das questões que tinham já sido analisadas no regulamento provisório, sem que apresentassem novas informações a este respeito ou outros elementos de prova que fundamentassem tais alegações. Contudo, em relação a algumas das outras questões foram obtidas e, posteriormente, analisadas novas informações.
(112)
Várias partes interessadas argumentaram que a colaboração dos utilizadores não era representativa da complexidade do sector e que os utilizadores eram, na sua maioria, pequenas ou médias empresas, cuja situação e cujos pontos de vista tinham sido negligenciados na análise do interesse da União.
(113)
A este respeito, importa, em primeiro lugar, recordar que 13 utilizadores apresentaram respostas ao questionário e vários outros apresentaram também observações. Além disso, também várias associações que representam os utilizadores apresentaram observações. Muitas destas partes interessadas expressaram igualmente os seus pontos de vista durante uma audição. Após ajustamento dos cálculos para ter em conta a exclusão dos fios do âmbito do produto, determinou-se que os utilizadores que colaboraram no inquérito representaram aproximadamente 24 % das importações do produto em causa. Essa colaboração é considerada representativa.
(114)
No entanto, reconhece-se que a maioria dos utilizadores que preencheram um questionário eram empresas bastante grandes. Neste aspecto, a Comissão está dependente da colaboração das partes. Considera-se, contudo, que, graças à colaboração de várias associações (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), as preocupações das pequenas e médias empresas foram efectivamente expressas e tidas em conta.
(115)
Alguns utilizadores e uma associação contestaram a avaliação da Comissão no que diz respeito ao número de trabalhadores da indústria utilizadora da fibra de vidro referido no considerando 130 do regulamento provisório. A este respeito, relembre-se que, no considerando 130 do regulamento provisório, a Comissão estimou entre 50 000 e 75 000 o número total de trabalhadores empregados em todas as empresas da indústria da União a jusante que utilizam produtos de fibras de vidro, incluindo as que fabricam produtos ainda mais a jusante. As partes interessadas acima referidas alegaram que este número poderia atingir um total de 200 000 a 250 000 pessoas, tendo sido convidadas a fundamentar essas estimações. Embora uma associação, a European Boating Industry, tenha fornecido alguns dados de apoio sobre a indústria da construção naval, não foram apresentados elementos de prova conclusivos que associassem estes dados sobre o emprego ao produto em causa e ao produto similar.
(116)
Em qualquer caso, estabelecer o interesse dos utilizadores de fibras de vidro com base em dados tão gerais que incluem a totalidade das pessoas empregadas em todos os níveis da indústria da União a jusante, incluindo os departamentos de empresas multinacionais sem qualquer relação com os produtos de fibras de vidro, afectaria gravemente a credibilidade da análise do interesse da União.
(117)
Importa igualmente recordar que, tal como mencionado no considerando 130 do regulamento provisório, a Comissão também estimou o número de trabalhadores dos departamentos utilizadores de fibras de vidro das empresas que utilizaram fibras de vidro chinesas durante o PI em cerca de 27 000 pessoas. Esta estimativa baseou-se nos dados pormenorizados apresentados pelos utilizadores nas suas respostas ao questionário relativas, em particular, ao emprego desses departamentos na União. A estimativa foi efectuada agregando esses números e, em seguida, extrapolando-os para todas as importações chinesas do produto em causa durante o PI. A extrapolação baseou-se na parte dos utilizadores colaborantes no total das importações chinesas do produto em causa durante o PI.
(118)
Por último, neste contexto, importa igualmente assinalar que, na sequência da exclusão dos fios do âmbito do produto, a estimação acima referida teve de ser revista. A revisão resultou numa estimativa do emprego de cerca de 22 000 pessoas.
3.1. Impacto do custo do direito sobre a rendibilidade dos utilizadores
(119)
Diversos utilizadores alegaram que a Comissão, nos considerandos 132 a 136 do regulamento provisório, subestimou o impacto do direito anti-dumping na rendibilidade e, por conseguinte, a viabilidade da indústria utilizadora europeia. Alegaram igualmente que o impacto real era muito superior e que o nível do direito provisório fazia perigar a existência de muitas destas empresas na União.
(120)
Assinale-se, a este propósito, que a avaliação económica apresentada no regulamento provisório teve por base os dados económicos apresentados pelos utilizadores que colaboraram no inquérito. Estas eram, de facto, as únicas informações verificáveis disponíveis nesta matéria. Embora esta avaliação tenha sido criticada por um grande número de utilizadores, apenas um deles forneceu informações complementares susceptíveis de ser utilizadas para tornar a análise mais rigorosa. Em qualquer caso, a parte em questão é um utilizador de fios, pelo que a sua alegação acabou por não ser tida em conta na análise do impacto dos custos.
(121)
Foi ainda alegado que o impacto sobre os utilizadores de pequena e média dimensão era superior ao estabelecido. No entanto, poucos foram os elementos de prova concretos apresentados em apoio desta tese, já que os utilizadores em causa não colaboraram plenamente. Com efeito, entre os utilizadores colaborantes incluem-se algumas empresas multinacionais, que provavelmente sofrem de forma mais limitada o impacto dos direitos. Contudo, para excluir este efeito de distorção no cálculo, na fase final a Comissão estabeleceu o impacto do custo médio apenas para os departamentos utilizadores de fibras de vidro dos utilizadores que colaboraram no inquérito, em vez de o fazer para o conjunto das empresas (ver considerando 123).
(122)
Na sequência da exclusão dos fios do âmbito do produto, a avaliação efectuada na fase provisória teve de ser revista, através da eliminação da análise das empresas que utilizam fios. Além disso, a avaliação exigiu novas modificações, tendo em conta os níveis do direito a aplicar (ver considerando 139).
(123)
Atendendo às revisões acima referidas, o impacto calculado do direito na indústria utilizadora será, em média, apenas entre 0,5 e 2,3 pontos percentuais dos lucros dos departamentos dos utilizadores que utilizam fibras de vidro. O impacto será, por conseguinte, muito menos importante do que se previa na fase provisória, senão mesmo irrelevante, uma vez que é muito pouco provável que um ligeiro aumento dos preços, como o eventualmente causado pelas taxas do direito pré-determinadas, não possa ser repercutido na totalidade ou, pelo menos, em parte.
(124)
Com efeito, no que se refere à capacidade para repercutir os aumentos do preço de custo, foram obtidas do autor da denúncia informações sobre a evolução do preço de custo das resinas, outro factor de custo determinante para os utilizadores que, por vezes, representa mesmo uma parte maioritária do preço de custo dos produtos compósitos finais. De acordo com esta alegação, enquanto o preço de venda das fibras de vidro (preço de custo para os utilizadores) terá permanecido estável durante muito tempo, o preço de custo das resinas terá duplicado no mesmo período. O aumento do preço das resinas foi mais uma vez pronunciado a partir do final de 2009. Apesar destes aumentos de preços muito significativos, os utilizadores continuaram a adquirir esta matéria-prima essencial e a vender os respectivos produtos finais, tendo permanecido competitivos. É, por conseguinte, provável que tenham conseguido repercutir pelo menos uma parte do aumento do preço de custo nos seus clientes. Se um aumento tão significativo do preço de custo pode (em parte) ser repercutido nos clientes, não existe qualquer razão para que tal não seja o caso de um direito anti-dumping instituído sobre as fibras de vidro ao nível de eliminação do prejuízo.
(125)
Algumas partes interessadas alegaram que determinados utilizadores, incluindo grupos mundiais, estão a deslocalizar as suas actividades de produção para fora da União, ou pretendem fazê-lo, o que pode causar a perda de postos de trabalho aos utilizadores da União; além disso, pode igualmente verificar-se um impacto sobre os clientes dos utilizadores, assim como sobre os fabricantes de plásticos que fornecem também material aos utilizadores de fibras de vidro que produzem materiais compósitos. Todavia, trata-se de uma consequência potencial da instituição de direitos sobre qualquer produto intermédio e não apenas sobre as fibras de vidro. Os utilizadores a jusante podem também requerer protecção no âmbito de processos anti-dumping, como já aconteceu com os tecidos de fibra de vidro de malha aberta. Em qualquer caso, quaisquer efeitos dessa natureza, a verificarem-se, seriam muito limitados, tendo em conta os níveis do direito a aplicar (ver considerando 139).
(126)
Tendo em conta o que precede, pode concluir-se que nenhum dos utilizadores que colaboraram no inquérito e apresentaram dados económicos que puderam ser examinados pela Comissão arriscaria a sua sobrevivência devido ao aumento dos preços causado pelas medidas propostas.
3.2. Segurança do abastecimento
(127)
Diversos utilizadores reiteraram a alegação de que a segurança do abastecimento no mercado da UE estava em perigo e que as medidas anti-dumping vieram agravar ainda mais esta situação. Em apoio desta alegação, apresentaram alguns elementos de prova demonstrando a incapacidade da indústria da UE para garantir o abastecimento de fibras de vidro à indústria utilizadora ao nível exigido de volumes e preços. Pela mesma ordem de ideias, a declaração da Comissão no sentido de que a capacidade não utilizada na UE era suficientemente significativa para substituir as importações provenientes da RPC foi considerada simplista e injustificada.
(128)
A questão foi novamente analisada. Novas informações sobre os volumes de produção, a utilização da capacidade e a procura foram igualmente fornecidas pelo autor da denúncia. As informações assim obtidas e analisadas confirmaram que se tinham verificado, de facto, dificuldades no abastecimento de certos produtos fabricados pela indústria da União no primeiro semestre de 2010, as quais era imputáveis às rupturas de existências que se seguiram à recuperação do mercado após a crise económica. Entretanto, e em sintonia com as expectativas a este aspecto reflectidas no regulamento provisório (ver considerandos 145 a 149), o aumento da procura parece ter estabilizado, tendo sido apresentados elementos comprovativos de que os fornecedores da UE aumentaram significativamente a sua produção imediatamente disponível no decurso de 2010. Foram também anunciados para o curto e médio-longo prazo novos aumentos da capacidade de produção da indústria da União. Além disso, foram apresentadas provas de um aumento significativo da capacidade de produção em vários outros países produtores de fora da União.
(129)
Os dados actualizados relativos à produção e à capacidade de produção dos fios foram menos animadores e um estudo de mercado independente também revelou uma situação claramente menos favorável em matéria de abastecimento dos fios. Contudo, dado que os fios foram excluídos do âmbito do produto, esta questão deixou de ser pertinente.
(130)
Diversos utilizadores alegaram igualmente que determinados produtores da União tinham aumentado consideravelmente os preços de certos produtos imediatamente antes da publicação do regulamento provisório e tinham começado a cobrar preços mais elevados quando os utilizadores requereram quantidades suplementares. Foi igualmente afirmado que certos produtores da União apenas estavam dispostos a subscrever contratos de curta duração (menos de um ano), contrariamente à prática anterior. Foram apresentados alguns elementos de prova neste sentido, o que os utilizadores interpretaram como uma confirmação de que a indústria da União não estaria em posição de fornecer as quantidades requeridas pelo mercado a preços razoáveis.
(131)
A este propósito, importa notar que, na sequência da instituição de medidas anti-dumping, é expectável um certo aumento dos preços no mercado da União. Por conseguinte, não é raro observar igualmente um certo aumento dos preços praticados pelos produtores da União. No que diz respeito aos contratos de curta duração, esta é uma questão entre o comprador e o vendedor que não está necessariamente ligada a dificuldades de abastecimento temporárias, mas que pode explicar-se por vários outros factores que afectam o mercado. Em qualquer caso, tal como já referido no considerando 128, a situação no que respeita ao abastecimento de fibras de vidro parece ter-se normalizado no decurso de 2010. Por estas razões, as alegações acima descritas são rejeitadas.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(132)
Com base no que precede, confirmam-se as conclusões dos considerandos 150 e 151 do regulamento provisório e conclui-se definitivamente que, ponderados todos os factores, não existem razões imperiosas para que não sejam instituídos direitos anti-dumping definitivos sobre as importações do produto em causa originário da RPC.
H. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(133)
O autor da denúncia argumentou que a margem de lucro pretendido de 5 %, estabelecida na fase provisória, era excessivamente baixa, e reiterou o parecer de que um nível entre 12 % e 15 % seria mais justificado, tendo em conta o facto de a indústria das fibras de vidro ser altamente intensiva em capital. Na sua opinião, seria necessário um nível de rendibilidade muito mais elevado para obter um bom retorno dos capitais investidos e permitir novos investimentos. No entanto, esta alegação não foi fundamentada de forma convincente, pelo que se conclui que a margem de lucro de 5 % estabelecida na fase provisória deve ser mantida.
(134)
No que respeita à determinação do nível de eliminação do prejuízo, tal como já se indicou no considerando 71, as alterações de metodologia que afectaram o cálculo da subcotação de preços - ou seja, i) a exclusão dos fios, ii) o agrupamento dos tipos do produto e iii) o ajustamento para ter em conta os custos pós-importação - foram também aplicadas ao cálculo do nível de eliminação do prejuízo.
(135)
A fim de excluir os fios e de ter em conta as características específicas de cada grupo de produtos [mechas ligeiramente torcidas (rovings), fios cortados e esteiras (mats)] na análise do prejuízo, a Comissão recorreu às informações financeiras pormenorizadas apresentadas separadamente por tipo do produto pelos produtores da União incluídos na amostra. A este respeito, foram utilizados os dados financeiros separados relativos aos principais grupos de produtos [mechas ligeiramente torcidas (rovings), fios cortados e esteiras (mats)] em vez do conjunto de dados usado para os cálculos provisórios e que incluía os fios (ver considerando 155 do regulamento provisório). O cálculo resultante reflecte de forma mais adequada a situação do mercado e toma em conta, na medida do possível, a revisão do âmbito do produto, bem como as especificidades dos principais tipos do produto.
(136)
As alterações acima ocasionaram uma revisão considerável dos níveis provisórios de eliminação do prejuízo.
2. Medidas definitivas
(137)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o disposto no artigo 9.o do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações do produto em causa.
(138)
Uma vez que os níveis de eliminação do prejuízo são agora inferiores às margens de dumping estabelecidas, as medidas definitivas devem basear-se no nível de eliminação do prejuízo.
(139)
Com base no que precede, a taxa do direito, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é a seguinte:
Produtor-exportador
Direito anti-dumping proposto (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., e Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Todas as outras empresas
13,8
(140)
A taxa do direito individual anti-dumping especificada no presente regulamento foi fixada com base nas conclusões do presente inquérito. Reflecte, assim, a situação apurada por esse inquérito relativamente à empresa em causa. A referida taxa do direito (contrariamente ao direito aplicável a nível nacional a «todas as outras empresas») é, pois, exclusivamente aplicável às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pela empresa mencionada. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cujos firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar desta taxa, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(141)
Qualquer pedido de aplicação desta taxa individual de direito anti-dumping (na sequência, nomeadamente, de uma mudança de designação da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser dirigido imediatamente à Comissão (5), acompanhado de todas as informações pertinentes, designadamente qualquer alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas para exportação, resultante dessa mudança de designação ou de uma alteração a nível das entidades de produção ou de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da referência à empresa que beneficia de uma taxa do direito individual.
(142)
A fim de assegurar uma correcta aplicação do direito anti-dumping, o nível do direito à escala nacional deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não tenham colaborado no inquérito, mas igualmente aos produtores que não tenham efectuado qualquer exportação para a União durante o PI.
3. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(143)
Tendo em conta a amplitude da margem de dumping constatada e atendendo ao nível do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo regulamento provisório sejam cobrados definitivamente até ao montante dos direitos definitivos instituídos. Dado que os fios estão agora excluídos do âmbito do produto (ver considerandos 13 a 24), os montantes provisoriamente garantidos sobre as importações de fios devem ser liberados. Dado que as taxas do direito definitivo são inferiores às do direito provisório, os montantes garantidos a título provisório que excedam o montante do direito anti-dumping definitivo deverão ser liberados,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, excepto as mechas ligeiramente torcidas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro, actualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 e ex 7019 31 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 e 7019310099) e originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping (%)
Código adicional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., e Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Todas as outras empresas
13,8
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. São liberados os montantes garantidos por direitos anti-dumping provisórios, nos termos do Regulamento (UE) n.o 812/2010, sobre as importações de fios de fibra de vidro de filamento contínuo, com exclusão dos fios que são revestidos e impregnados e têm uma perda por incineração igual ou superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887), actualmente classificados nos códigos NC ex 7019 19 10 (códigos TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 e 7019191079) e originários da República Popular da China.
2. São definitivamente cobrados os montantes garantidos por direitos anti-dumping provisórios, nos termos do Regulamento (UE) n.o 812/2010, sobre as importações de fios cortados de fibras de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, excepto as mechas ligeiramente torcidas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro, actualmente classificados nos códigos CN 7019 11 00, ex 7019 12 00 e ex 7019 31 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 e 7019310099) e originários da República Popular da China. São liberados os montantes garantidos que excedam as taxas dos direitos anti-dumping definitivos.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 9 de Março de 2011.