PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 2/2012 DO CONSELHO
de 4 de janeiro de 2012
que institui um direito antidumping definitivo sobre as importações de certos elementos de fixação e seus componentes, de aço inoxidável, originários da República Popular da China e de Taiwan, na sequência de um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia («Comissão») após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1890/2005 (2), o Conselho instituiu um direito antidumping definitivo e procedeu à cobrança definitiva dos direitos provisórios instituídos sobre as importações de certos elementos de fixação e seus componentes, de aço inoxidável, originários da República Popular da China, da Indonésia, de Taiwan, da Tailândia e do Vietname. Ao mesmo tempo, foi encerrado o processo relativamente às importações de elementos de fixação, de aço inoxidável, originários da Malásia e das Filipinas.
(2)
Em 25 de Agosto de 2009, na sequência de um reexame iniciado com base no artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 768/2009 (3), alterou as medidas acima mencionadas no que respeita a um produtor-exportador no Vietname.
(3)
O regulamento que conduziu à instituição do direito antidumping definitivo sobre as importações de certos elementos de fixação, de aço inoxidável, originários nomeadamente da República Popular da China («RPC») e de Taiwan é designado, em seguida, «regulamento inicial». O inquérito que levou à instituição das medidas pelo regulamento inicial nos países em causa é designado, em seguida, «inquérito inicial».
2. Pedido de um reexame da caducidade
(4)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (4) das medidas antidumping definitivas em vigor, a Comissão recebeu, em 19 de Agosto de 2010, um pedido de início de reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pelo European Industrial Fasteners Institute («EIFI») («requerente») em nome de cinco produtores da União: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. e Ugivis S.A. que representam uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total de elementos de fixação, de aço inoxidável, da União.
(5)
O pedido limitou-se, no seu âmbito, às medidas antidumping instituídas sobre as importações originárias da RPC e de Taiwan («países em causa»). Consequentemente, as medidas antidumping instituídas pelo regulamento inicial sobre as importações de elementos de fixação, de aço inoxidável, originários do Vietname, da Indonésia e da Tailândia não são objeto do presente reexame.
(6)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas instituídas sobre as importações de elementos de fixação, de aço inoxidável, originários dos países em causa, conduzir provavelmente a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
3. Início de um reexame da caducidade
(7)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 19 de Novembro de 2010, por aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (5), o início de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base («aviso de início»).
4. Inquérito
4.1. Período de inquérito de reexame e período considerado
(8)
O inquérito sobre a continuação do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2009 e 30 de Setembro de 2010 («período de inquérito de reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e o final do período de inquérito de reexame («período considerado»).
4.2. Partes interessadas no inquérito
(9)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade o requerente, outros produtores conhecidos da União, os produtores-exportadores, os importadores e os utilizadores conhecidos como interessados na União, bem como os representantes dos países em causa.
(10)
Deu também às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(11)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores nos países em causa, de produtores independentes na União e de produtores na União envolvidos no inquérito, o aviso de início previa o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(12)
A fim de poder decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão, ao abrigo do disposto no artigo 17.o do regulamento de base, convidou as partes supramencionadas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da publicação do aviso de início e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início. Atendendo às respostas recebidas, foi decidido recorrer à amostragem, no que respeita aos produtores-exportadores de Taiwan, aos importadores independentes na União e aos produtores da União. Quanto à RPC, nenhum dos produtores-exportadores da RPC colaborou no inquérito.
(13)
Trinta e seis exportadores/grupos de exportadores de Taiwan forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra. Dez deles não puderam ser tidos em consideração, já que pareciam ser empresas comerciais apenas ou não tinham exportado para a União no PIR. Com base nas informações recebidas das empresas colaborantes de Taiwan, a Comissão seleccionou uma amostra de quatro produtores-exportadores. Subsequentemente, uma empresa incluída na amostra retirou a sua colaboração. As três empresas remanescentes incluídas na amostra representaram 41,6 % das exportações de Taiwan para a UE durante o PIR.
(14)
No que respeita aos importadores independentes na União, das oito empresas que facultaram as informações solicitadas, as três maiores, representando quase 90 % do volume importado comunicado pelas empresas colaborantes, foram selecionadas para incluir a amostra. Subsequentemente, apenas um importador apresentou uma resposta ao questionário.
(15)
Doze produtores da União facultaram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União colaborantes, a Comissão seleccionou uma amostra de seis produtores da União. Seguidamente, um produtor da União incluído na amostra retirou a sua colaboração. Os restantes cinco produtores incluídos na amostra representaram 38 % das vendas de todos os produtores da União a clientes independentes na UE durante o PIR.
(16)
A Comissão enviou questionários às partes incluídas na amostra e a todos os utilizadores conhecidos como interessados. Como já explicado, foram recebidas respostas ao questionário de cinco produtores da União, de três produtores-exportadores de Taiwan e de um importador. Nenhum dos utilizadores contactados se manifestou ou se deu a conhecer no decurso do inquérito.
(17)
Tal como explanado nos considerandos 13 e 15, um produtor-exportador de Taiwan incluído na amostra e um produtor da União incluído na amostra decidiram não apresentar respostas ao questionário. Contudo, em ambos os casos a amostra das restantes empresas foi considerada ainda representativa em termos do volume de vendas pertinente.
(18)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itália,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itália,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itália,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Alemanha,
-
Ugivis S.A, Belley, França;
b)
Produtores-exportadores de Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. and its related exporters, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. and its related exporter, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
Importador independente na União
-
Würth Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(19)
O produto em causa objeto do presente inquérito é o definido no regulamento inicial, nomeadamente certos elementos de fixação e seus componentes, de aço inoxidável, originários da República Popular da China e de Taiwan, actualmente classificados nos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70 («produto em causa»).
(20)
O inquérito de reexame confirmou que, tal como no inquérito inicial, o produto em causa e os produtos fabricados e vendidos pelos produtores-exportadores nos mercados internos, assim como os fabricados e vendidos na UE pelos produtores da União, têm as mesmas características físicas e técnicas de base e destinam-se às mesmas utilizações, sendo, por conseguinte, considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
(21)
Quatro partes deram-se a conhecer e alegaram que os produtos abrangidos pelos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10 e 7318 15 51 deveriam ser excluídos do âmbito do presente inquérito, já que, alegadamente, não são produzidos na União. Esta alegação foi rejeitada, porque i) não foram apresentados quaisquer elementos de prova que mostrassem que os referidos produtos seriam diferentes em termos de características físicas e técnicas de base e ii) seja como for, a definição do produto não pode ser alterada no contexto de um reexame da caducidade.
(22)
Após a divulgação dos factos e considerações essenciais com base nos quais se recomendou a manutenção das medidas em vigor («divulgação definitiva»), um dos produtores-exportadores de Taiwan alegou que os elementos de fixação bimetálicos não deveriam ser incluídos na definição do produto, já que existiriam diferenças significativas entre os elementos de fixação bimetálicos e os elementos de fixação de aço inoxidável, em termos de preço de venda unitário, custo de produção, características físicas e técnicas de base, bem como aplicações. Contudo, como explicado no considerando 21, a definição do produto não pode ser alterada no contexto de um reexame da caducidade. Esta alegação poderia ser analisada no contexto de um reexame intercalar da definição do produto, que pode ser solicitado pela empresa.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(23)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, foi examinado se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
1. RPC
1.1. Observações preliminares
(24)
Como acima explicado, nenhum dos produtores-exportadores chineses colaborou no inquérito.
(25)
Por seguinte, as conclusões relativas à probabilidade de continuação ou reincidência de dumping que se seguem tiveram de basear-se nos melhores dados disponíveis, em especial, dados do Eurostat e informações apresentadas pela indústria da União no pedido de reexame. As estatísticas oficiais chinesas sobre exportações não puderam ser utilizadas neste caso, porque o produto em causa representa apenas uma pequena fração das quantidades comunicadas nas posições pautais pertinentes do Sistema Harmonizado.
1.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(26)
Atendendo à falta de colaboração dos produtores-exportadores chineses, não foi possível calcular quaisquer margens de dumping individuais.
(27)
Segundo o pedido de reexame, as exportações da RPC para a União foram alegadamente objeto de dumping com margens que variaram entre 13,6 % e 61,8 %. Como mencionado no aviso de início, o requerente comparou os preços de exportação da RPC para a União com um valor normal calculado em Taiwan, o país análogo utilizado no inquérito inicial.
(28)
Uma vez que não houve qualquer colaboração por parte das empresas chinesas, não existe qualquer informação disponível que permita uma conclusão diferente. Além disso, note-se que se constatou que o valor normal estabelecido para a única empresa de Taiwan colaborante foi substancialmente superior ao valor normal estabelecido pelo requerente no pedido de inquérito de caducidade. Atendendo a que não existe qualquer indicação de que os preços de exportação da RPC para a União são diferentes dos indicados no pedido, é provável que o dumping da RPC tenha continuado a níveis mais elevados do que os indicados no pedido.
1.3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
(29)
Após a análise da existência de dumping durante o PIR, foi examinada também a probabilidade de reincidência do dumping.
(30)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: capacidade não utilizada dos produtores-exportadores chineses; atratividade do mercado da União para os produtores chineses e respectivas exportações para países terceiros.
1.3.1. Capacidade não utilizada dos produtores-exportadores chineses
(31)
Uma vez que existe muito pouca informação pública disponível sobre a indústria chinesa de elementos de fixação, de aço inoxidável, utilizaram-se as informações contidas no pedido de reexame para estimar a capacidade da RPC. Nessa base, desde 2003, terão sido estabelecidas novas instalações de produção de elementos de fixação, de aço inoxidável, na RPC. Além disso, em consequência das medidas antidumping instituídas sobre as importações de determinados parafusos de ferro ou aço (6) e da subsequente quebra das importações chinesas desse tipo de elementos de fixação na União a partir de 2009, os produtores chineses têm uma capacidade de produção não utilizada significativa, que poderia ser utilizada para fabricar o produto em causa, já que se pode alternar facilmente entre a produção de um e outro tipo de elemento de fixação.
1.3.2. Atractividade do mercado da União
(32)
O facto de a instituição de direitos antidumping não ter posto termo à expansão das exportações chinesas do produto em causa ilustra a atratividade do mercado da União. De acordo com os dados do Eurostat, pelo contrário, o volume de importações provenientes da RPC para a União aumentou 13 % entre 2007 e o PIR. A evolução do preço das importações chinesas no mesmo período mostrou que o preço de importação médio, segundo o Eurostat, aumentou. Contudo, uma análise mais pormenorizada mostrou que o preço dos elementos de fixação, de aço inoxidável, declarados no código NC, que representam 59 % da quantidade total importada durante o PIR, baixou 24 % durante o período considerado. Tal demonstra que, apesar das medidas em vigor, os exportadores chineses ainda conseguiram aumentar o volume de exportação e reduzir novamente os respectivos preços, no caso da maior parte do produto em causa exportado.
1.3.3. Exportação para países terceiros
(33)
Quanto aos volumes e preços das exportações chinesas para países terceiros, convém notar que os dados sobre exportação chineses dizem respeito a códigos SH inteiros. Em comparação com as estatísticas sobre importação na UE ao nível TARIC, o produto em causa correspondeu a cerca de 3 % em termos de volume no âmbito desses códigos SH. Os dados sobre exportação não são, por conseguinte, uma fonte de informação muito significativa. Devido à falta de colaboração dos produtores-exportadores chineses, não foi possível obter quaisquer outras informações pertinentes, no que respeita às exportações chinesas para países terceiros.
1.4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping
(34)
Tendo em conta os resultados acima descritos, pode concluir-se que as exportações provenientes da RPC continuam a ser objeto de dumping e que há uma probabilidade de continuação do dumping no mercado da União, caso as actuais medidas antidumping sejam suprimidas. De facto, considerando a capacidade não utilizada existente na RPC e o facto de as importações do produto em causa na União terem aumentado durante o período considerado, apesar da existência de medidas antidumping, parece existir um incentivo para os produtores-exportadores chineses aumentarem novamente as suas exportações para o mercado da União, a preços de dumping, caso a medida venha a caducar.
2. Taiwan
2.1. Observações preliminares
(35)
Assinale-se que, atendendo ao elevado número de produtores-exportadores de Taiwan que expressaram a sua vontade de colaborar, foi selecionada uma amostra representativa de quatro empresas/grupos de empresas, para novo inquérito. Uma dessas quatro empresas, mais tarde, retirou a sua colaboração. Contudo, uma vez que as empresas remanescentes representavam, em termos de volume, 41,6 % das exportações (7) totais de Taiwan para a União no PIR, a amostra foi, ainda assim, considerada representativa.
(36)
Convém ainda assinalar que, durante as visitas de verificação realizadas às instalações das restantes três empresas incluídas na amostra, não foi possível verificar as informações fornecidas na resposta ao questionário por uma delas, tendo-se apurado que a segunda empresa tinha facultado informações erróneas. Os produtores-exportadores em questão foram imediatamente informados de que a Comissão tencionava aplicar o artigo 18.o do regulamento de base, pelo que as informações facultadas não seriam tidas em conta e, consequentemente, seria feito recurso aos melhores dados disponíveis. Foi dada às empresas a oportunidade de apresentar novas observações sobre esta situação. Contudo, as observações posteriores não alteraram a decisão da Comissão de recorrer aos dados disponíveis, no que respeita a estes dois produtores-exportadores. Em resultado, foi calculada apenas uma margem de dumping individual para um produtor-exportador de Taiwan.
(37)
Atendendo ao que precede, a maior parte das conclusões relativas à probabilidade de continuação ou reincidência de dumping formuladas em seguida tiveram de basear-se nos dados disponíveis, em especial nos dados facultados pelo único produtor-exportador colaborante de Taiwan, por um importador colaborante, nos dados do Eurostat e nas informações facultadas pelo requerente no pedido de reexame. As estatísticas oficiais de Taiwan sobre exportações não puderam ser utilizadas neste caso, porque o produto em causa representa apenas uma pequena fração das quantidades comunicadas nas posições pautais pertinentes do Sistema Harmonizado.
2.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
2.2.1. Valor normal
(38)
De acordo com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão começou por examinar se as vendas do produto similar realizadas pelo produtor-exportador colaborante de Taiwan no mercado interno a clientes independentes eram representativas, ou seja, se o volume total dessas vendas era igual a, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação correspondentes para a União.
(39)
Em seguida, a Comissão identificou os tipos do produto similar vendidos no mercado interno pela empresa, que fossem idênticos ou directamente comparáveis com os tipos do produto vendidos para exportação para a União. Os elementos tidos em conta na definição dos tipos do produto foram i) tipo de elementos de fixação, ii) grau do aço inoxidável utilizado como matéria-prima, iii) norma DIN dos elementos de fixação, iv) diâmetro dos elementos de fixação e v) respectivo comprimento.
(40)
Além disso, determinou se as vendas do produtor-exportador colaborante no mercado interno eram representativas para cada de tipo do produto, ou seja, se as vendas no mercado interno de cada tipo do produto constituíram, pelo menos, 5 % do volume de vendas do mesmo tipo do produto na União. Para os tipos do produto comercializados em quantidades representativas, a Comissão examinou em seguida se essas vendas foram efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base.
(41)
Para apurar se as vendas de cada tipo do produto no mercado interno efectuadas em quantidades representativas podiam ser consideradas como tendo sido realizadas no decurso de operações comerciais normais, a Comissão determinou a proporção de vendas rentáveis do tipo do produto em causa efectuadas a clientes independentes. Em todos os casos em que as vendas no mercado interno do tipo do produto específico foram efectuadas em quantidades suficientes e no decurso de operações comerciais normais, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada de todas as vendas desse tipo do produto no mercado interno durante o PIR.
(42)
Para os restantes tipos do produto cujas vendas no mercado interno não foram representativas ou não foram efectuadas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base. O valor normal foi calculado adicionando aos custos de fabrico dos tipos do produto exportados, ajustados sempre que necessário, um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como uma margem de lucro razoável, montante esse que foi determinado com base nos dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, primeiro período, do regulamento de base.
2.2.2. Preço de exportação
(43)
Todas as vendas de exportação para o mercado da União, excepto uma do produtor-exportador colaborante de Taiwan, foram realizadas a clientes independentes. O preço de exportação foi, pois, determinado com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
(44)
No caso das operações de exportação em que as exportações para a União foram feitas através de empresas comerciais coligadas, os preços de exportação foram determinados com base nos preços de revenda cobrados pela primeira vez pelo comerciante coligado a clientes independentes na União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base.
2.2.3. Comparação
(45)
A comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado foi efectuada no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta, de acordo com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, as diferenças nos fatores que se demonstrou afectarem os preços e a comparabilidade dos mesmos. Para o efeito, sempre que aplicável e justificado, concederam-se os devidos ajustamentos em matéria de custos de transporte, seguro, manutenção, descarga e custos acessórios, custos financeiros, custos de embalagem, comissões e abatimentos.
2.2.4. Margem de dumping
(46)
Em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado por tipo foi comparado com o preço de exportação médio ponderado do tipo correspondente do produto em causa. De acordo com esta metodologia, constatou-se que o exportador colaborante continuou a praticar dumping durante o PIR. Com base em quatro dos 12 meses do PIR, o dumping atingiu 22 %.
(47)
Relembre-se que basear o cálculo do dumping nos quatro meses do PIR é um método normalmente utilizado pela Comissão em inquéritos de reexame, em que se pretende determinar se houve uma continuação do dumping ou se existe a probabilidade de reincidência. De facto, nos reexames da caducidade não é preciso estabelecer uma margem de dumping para todas as operações, já que esse cálculo só é necessário para a alteração do nível da medida antidumping em vigor, não sendo esse o objectivo de um reexame da caducidade. Os quatro meses seleccionados foram os últimos de cada trimestre, pelo que estão equitativamente distribuídos pelo período de 12 meses do PIR.
(48)
Após a divulgação definitiva, o único produtor-exportador de Taiwan colaborante defendeu que certas operações no mercado interno mencionadas no questionário, que foram tidas em consideração no cálculo do valor normal, se destinaram efectivamente a exportações para a União Europeia e não ao consumo no mercado interno. A empresa afirmou que essas revendas foram realizadas através de fabricantes ou comerciantes independentes de elementos de fixação em Taiwan.
(49)
Assinale-se que esta alegação não foi apoiada por qualquer elemento de prova que mostrasse que as referidas mercadorias seriam exportadas para a União Europeia. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(50)
Com vista à aplicação do artigo 18.o do regulamento de base, não foi calculada qualquer margem de dumping no que diz respeito aos dois outros produtores-exportadores incluídos na amostra. Contudo, segundo o pedido de reexame, as exportações provenientes de Taiwan foram alegadamente objeto de dumping, com margens que variaram entre 14 % e 50 %. Não existem quaisquer informações disponíveis que permitam chegar a uma conclusão diferente. Além disso, o facto de se ter apurado que a única empresa inquirida praticava dumping no mercado da União e que o preço médio do produto em causa importado de Taiwan é inferior ao preço médio de exportação dessa empresa confirma a existência de dumping à escala nacional, com base em informações verificadas.
2.3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
(51)
Após a análise da existência de dumping durante o PIR, foi também examinada a probabilidade da continuação do dumping no caso de Taiwan.
(52)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: capacidade não utilizada dos produtores-exportadores de Taiwan, atratividade do mercado da União para os produtores de Taiwan e respectivas exportações para países terceiros.
2.3.1. Capacidade não utilizada dos exportadores
(53)
Quanto à capacidade não utilizada dos exportadores, uma vez que existe pouca informação pública disponível acerca da indústria de elementos de fixação, de aço inoxidável, de Taiwan, as conclusões que se seguem assentam principalmente nas informações contidas no pedido de reexame e nas informações obtidas durante as visitas de verificação. De acordo com o pedido de reexame, novos produtores de elementos de fixação, de aço inoxidável, de Taiwan investiram em equipamento novo, a fim de aumentarem a sua capacidade de produção. A verificação mostrou também que os investimentos em capacidade deverão aumentar 12 %, em 2011, em comparação com o PI do inquérito inicial. Durante o PIR, a capacidade não utilizada do produtor colaborante atingiu 7 % da capacidade de produção total. Constatou-se que os níveis de existências eram bastante baixos, porque a empresa colaborante produziu o produto em causa apenas por encomenda.
2.3.2. Atractividade do mercado da União
(54)
O facto de a instituição dos direitos antidumping não ter afectado as exportações de Taiwan para a União ilustra a atratividade do mercado da União. Segundo o Eurostat e os dados sobre importação verificados, os volumes de importações provenientes de Taiwan mantiveram-se bastante estáveis entre 2007 e o PIR, embora o valor dessas importações tenha descido 16 % durante o mesmo período. Tal indica que o preço de venda médio dos elementos de fixação, de aço inoxidável, originários de Taiwan diminuiu durante o PIR. Demonstra-se assim que, apesar das medidas em vigor, os exportadores de Taiwan ainda conseguiram manter o volume de exportação e reduzir novamente os respectivos preços.
(55)
A este propósito, uma das partes interessadas de Taiwan salientou que a descida dos preços de exportação de Taiwan não teria resultado do comportamento hostil dos exportadores em matéria de preços, mas antes da evolução dos preços da principal matéria-prima, isto é, o fio-máquina. Note-se que a descida dos preços da matéria-prima afectou todos os produtores de elementos de fixação, de aço inoxidável, de forma similar. Contudo, a conclusão de que o mercado da União continua a ser atractivo para os exportadores de Taiwan mantém-se inalterada, já que estes conseguiram manter o volume das suas exportações apesar das medidas antidumping em vigor.
2.3.3. Preços de exportação para países terceiros
(56)
No que toca às exportações de Taiwan para países terceiros, é de notar que os dados sobre exportações relativos a Taiwan que puderam ser analisados dizem respeito a códigos SH inteiros. Em comparação com as estatísticas sobre importação na UE ao nível TARIC, o produto em causa correspondeu a cerca de 2,6 % em termos de volume no âmbito desses códigos SH. Por conseguinte, estes dados não são pertinentes enquanto fonte de informação sobre volumes e preços das exportações do produto em causa, de Taiwan para países terceiros. Contudo, os dados sobre exportação verificados obtidos junto dos três exportadores de Taiwan incluídos na amostra mostram uma descida do volume de exportação para países terceiros. Tal aponta para o facto de as exportações de Taiwan estarem mais orientadas para a UE.
(57)
Assinale-se também que as informações facultadas pelo exportador colaborante de Taiwan mostram que o preço de venda unitário é 10 % superior no caso de vendas à União, em comparação com outros países, e que o volume exportado para outros países representa apenas 20 % do volume das exportações para a União.
2.4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping
(58)
Tendo em conta os resultados acima descritos, pode concluir-se que as exportações provenientes de Taiwan continuam a ser objeto de dumping e que há uma probabilidade de continuação do dumping no mercado da União, caso as actuais medidas antidumping sejam suprimidas. Efectivamente, tendo em conta a capacidade não utilizada existente em Taiwan e a atratividade do mercado da União, parece haver um incentivo para que os produtores-exportadores de Taiwan aumentem as suas exportações para o mercado da União a preços de dumping, caso se permita a caducidade da actual medida.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
1. Produção da União
(59)
Foi utilizada toda a informação disponível sobre os produtores da União, incluindo a informação facultada no pedido de reexame e os dados obtidos junto dos produtores da União, antes e depois do início do inquérito, a fim de estabelecer a produção total da União.
(60)
Nesta base, a produção total da União foi estimada em cerca de 63 000 toneladas durante o PI. Este valor inclui a produção de todos os produtores da União que se deram a conhecer e o volume de produção estimado dos produtores que permaneceram silenciosos durante o processo.
(61)
Como indicado no considerando 11, recorreu-se à amostragem para inquirir sobre os produtores da União. Entre os 12 produtores que facultaram informações para a seleção da amostra, foi selecionada uma amostra de seis produtores. Mais tarde, como explicado no considerando 17, um dos produtores não colaborou. As empresas colaborantes incluídas na amostra representaram cerca de 31 % da produção total estimada da União.
2. Indústria da União
(62)
Considera-se que todos os produtores da União, referidos no considerando 59, constituem a indústria da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida «indústria da União».
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Observação preliminar
(63)
Na avaliação do volume e das tendências de preços, foram utilizadas as estatísticas sobre importação do Eurostat pertinentes para os códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70, juntamente com os dados facultados no pedido de reexame e os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito, completados pelas respostas ao questionário verificadas dos produtores da União incluídos na amostra.
2. Consumo da União
(64)
O consumo da União foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria da União, na União, referidos no pedido de reexame e completados por dados verificados obtidos junto dos produtores colaborantes incluídos na amostra, e no volume das importações com base em dados do Eurostat.
(65)
Neste contexto, o consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
2007
2008
2009
PIR
Consumo total da União (toneladas)
123 224
120 598
101 143
121 402
Índice (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Entre 2007 e o PIR, o consumo da União manteve-se relativamente estável. Contudo, entre 2007 e 2009, registou-se uma quebra dramática de 18 %, em consonância com os efeitos negativos globais da crise financeira. Entre 2009 e o PIR, o consumo da União recuperou novamente, mostrando uma subida de 20 %.
3. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes dos países em causa
3.1. Cumulação
(67)
Para proceder a uma avaliação relativamente à cumulação das importações provenientes dos países em causa, examinou-se a situação específica de ambos os países à luz das condições estabelecidas no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base.
(68)
Apurou-se que os volumes de importação tanto da RPC como de Taiwan eram superiores ao limiar de minimis fixado no artigo 5.o, n.o 7, do regulamento de base, não sendo negligenciáveis. Acresce que os volumes de importações provenientes dos dois países evoluíram de forma em grande medida semelhante durante o período considerado, diminuindo entre 2007 e 2009, e aumentando, em seguida, no PIR. No que respeita aos preços médios de importação, tal como explicado no considerando 32, a evolução do preço das importações chinesas mostrou que o preço médio de importação subiu, segundo o Eurostat. Contudo, uma análise mais pormenorizada mostrou que o preço dos elementos de fixação, de aço inoxidável, declarados no código NC que representa a maior parte da quantidade total importada durante o PIR, baixou 24 % durante o período considerado. Os preços de Taiwan baixaram no decurso do período considerado, atingindo o seu nível mais baixo no PIR. O inquérito mostrou também que as condições de concorrência entre os operadores pertinentes eram similares. Assim, considerou-se que estavam preenchidas as condições para a cumulação.
3.2. Importações objeto de dumping provenientes da RPC e de Taiwan
(69)
As importações provenientes da RPC e de Taiwan evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
Quadro 2
2007
2008
2009
PIR
Volume das importações provenientes dos países em causa (toneladas)
8 559
6 636
6 154
8 795
Índice (2007 = 100)
100
78
72
103
Parte de mercado das importações provenientes dos países em causa
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Índice (2007 = 100)
100
79
88
104
Preço médio das importações provenientes dos países em causa (euros/tonelada)
4 998
4 709
4 656
4 730
Índice (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Como indicado no quadro acima, o volume das importações originárias dos países em causa aumentou 3 % no decurso do período considerado. Tal como aconteceu em relação à evolução do consumo, registou-se uma quebra no período 2008-2009. Contudo, tratou-se de uma diminuição menos marcada do que a registada no consumo no mesmo período. Entre 2009 e o PIR, as importações cresceram mesmo 43 %.
(71)
Os preços médios de importação baixaram 5 % durante o período considerado. Quanto aos volumes, os preços de importação também atingiram o seu nível mais baixo em 2009, tendo aumentado ligeiramente em seguida.
(72)
No decurso do período considerado, a parte de mercado das importações objeto de dumping acompanhou a evolução do consumo, mantendo-se estável em cerca de 7 %.
3.3. Subcotação dos preços
(73)
Atendendo à falta de colaboração dos produtores-exportadores chineses e à colaboração limitada dos produtores-exportadores de Taiwan, existe muito pouca informação disponível sobre os tipos de elementos de fixação, de aço inoxidável, exportados para a União. Esta situação, juntamente com o facto de o produto em causa abranger diversos tipos diferentes de elementos de fixação, de aço inoxidável, com uma grande variação em termos de preço (por exemplo, os preços unitários dentro da categoria dos parafusos para madeira podem variar e ser até 30 vezes superiores), impossibilitaram a realização de uma comparação pertinente entre os preços, para efeitos do estabelecimento das margens de subcotação. A comparação entre o preço de venda médio ponderado da indústria da União a clientes independentes na União, ajustado ao nível à saída da fábrica, com o preço médio CIF de importação dos países em causa, segundo dados do Eurostat, não revelou qualquer subcotação no PIR. Quanto a Taiwan, o único produtor-exportador colaborante exportou um tipo específico de elementos de fixação, de aço inoxidável, cuja produção na União é muito limitada. Assim, na ausência de tipos do produto correspondentes, não foi possível realizar um cálculo de subcotação numa base tipo por tipo, no caso desta empresa.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Observações preliminares
(74)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos que influenciam a situação da indústria da União.
(75)
Uma vez que se recorreu a amostragem, os indicadores do prejuízo foram estabelecidos parcialmente para o conjunto da indústria da União e parcialmente para os produtores da União incluídos na amostra. A análise do prejuízo em termos de dados macroeconómicos, nomeadamente, parte de mercado, produção, capacidade de produção e utilização da capacidade, volume de vendas, crescimento, existências, emprego e produtividade, baseia-se em dados relativos ao conjunto da indústria da União. No caso dos outros indicadores, foram utilizados os dados referentes aos produtores da União incluídos na amostra (preços de transação, investimentos e retorno dos investimentos, salários, rendibilidade, cash flow e capacidade de obtenção de capital).
4.2. Produção
(76)
O quadro em baixo mostra que a produção diminuiu 17 % durante o período considerado. Em consonância com a diminuição da procura, a produção da indústria da União começou por baixar fortemente em 24 % entre 2007 e 2009, tendo em seguida aumentado ligeiramente em 10 % entre 2009 e o PIR.
Quadro 3
2007
2008
2009
PIR
Produção (toneladas)
74 514
69 514
56 396
62 213
Índice (2006 = 100)
100
93
76
83
Fonte: macrodados
4.3. Capacidade e utilização da capacidade
(77)
A capacidade de produção baixou 13 % durante o período considerado e, em consonância com a evolução da produção, a taxa de utilização da capacidade sofreu uma ligeira descida de 4 %, entre 2007 e o PIR.
Quadro 4
2007
2008
2009
PIR
Capacidade de produção (toneladas)
148 039
140 743
127 200
128 881
Índice (2006 = 100)
100
95
86
87
Utilização da capacidade
50 %
49 %
44 %
48 %
Índice (2006 = 100)
100
98
88
96
Fonte: macrodados
4.4. Existências
(78)
O nível das existências finais da indústria da União desceu em 2008 em comparação com 2007, mantendo-se estável entre 2008 e o PIR. No PIR, o nível das existências aumentou um pouco mas ainda foi 26 % inferior ao registado em 2007.
Quadro 5
2007
2008
2009
PIR
Existências finais (toneladas)
9 688
7 465
6 964
7 139
Índice (2006 = 100)
100
77
72
74
Fonte: microdados
4.5. Volume de vendas
(79)
As vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes diminuíram 25 % no período considerado. Os volumes de vendas baixaram 28 % entre 2007 e 2009, atingindo o seu nível mais baixo em 2009. Contudo, durante o PIR, os volumes de vendas recuperaram e aumentaram 5 % em comparação com os níveis registados em 2009. Convém salientar que este aumento foi muito inferior ao aumento da procura (20 %) durante o mesmo período.
Quadro 6
2007
2008
2009
PIR
Volume de vendas da UE a clientes independentes (toneladas)
62 326
56 042
44 627
46 851
Índice (2007 = 100)
100
90
72
75
Fonte: macrodados
4.6. Parte de mercado
(80)
A parte de mercado detida pela indústria da União diminuiu progressivamente em 12 pontos percentuais entre 2007 e o PIR.
Quadro 7
2007
2008
2009
PIR
Parte de mercado da indústria da União
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Índice (2007 = 100)
100
92
87
76
Fonte: macrodados
4.7. Crescimento
(81)
Como indicado no quadro 1 no considerando 65, o consumo da União diminuiu entre 2007 e 2009, após o que voltou a aumentar quase para o mesmo nível de 2007. A indústria da União, contudo, perdeu 12 pontos percentuais de parte de mercado durante o período considerado, enquanto as importações em questão conseguiram manter estável a sua parte de mercado.
4.8. Emprego
(82)
A taxa de emprego da indústria da União diminuiu 7 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 8
2007
2008
2009
PIR
Emprego no que respeita ao produto em causa (pessoas)
954
1 007
863
886
Índice (2007 = 100)
100
106
90
93
Fonte: macrodados
4.9. Produtividade
(83)
A produtividade da mão-de-obra da indústria da União, expressa em produção anual por trabalhador, diminuiu 10 % entre 2007 e o PIR. Em 2009, alcançou o seu nível mais baixo para, depois, recuperar durante o PIR.
Quadro 9
2007
2008
2009
PIR
Produtividade (toneladas por trabalhador)
78,1
69
65,3
70,2
Índice (2007 = 100)
100
88
84
90
Fonte: macrodados
4.10. Preços de venda e fatores que afectam os preços praticados no mercado interno
(84)
Os preços unitários de venda da indústria da União mostraram uma tendência descendente significativa entre 2007 e 2009, altura em que diminuíram 50 %. Tal ficou parcialmente a dever-se à diminuição significativa dos custos da matéria-prima utilizada na produção de elementos de fixação, de aço inoxidável. Durante o PIR, os preços de venda recuperaram, porém, em comparação com 2009, embora continuassem a ser 35 % inferiores relativamente aos prevalecentes no início do período considerado.
(85)
O inquérito mostrou que a descida dos preços de venda entre 2007 e 2009 reflectiu parcialmente o impacto da crise económica, que levou a uma diminuição nos custos de 28 % nesse período. Esta descida reflectiu principalmente a evolução do preço do níquel, a principal matéria-prima utilizada na produção de elementos de fixação, de aço inoxidável. Contudo, o inquérito mostrou que, mesmo que a crise financeira tenha tido um impacto negativo nos preços de venda, também se registou uma pressão no sentido da diminuição exercida pelas importações, em especial as provenientes de outros países terceiros, que se expandiram no mercado da União apesar do fraco consumo e da pressão aplicada sobre os preços dos tipos do produto principais fabricados e vendidos pela indústria da União, que se viu forçada a optar por uma redução dos seus preços superior à descida dos custos. Tal levou a uma deterioração significativa dos resultados da indústria da União durante esse período. Mesmo com o aumento dos preços de vendas durante o PIR, relativamente a 2009, o nível dos preços não foi suficiente para cobrir todos os custos e permitir que a indústria da União realizasse uma margem de lucro razoável.
(86)
Os preços de venda indicados no quadro em baixo são preços médios por tonelada, dependendo, em grande medida, da gama de produtos. Como explicado no considerando 73, os preços no âmbito de certas categorias de elementos de fixação, de aço inoxidável, podem variar e ser até 30 vezes superiores.
Quadro 10
2007
2008
2009
PIR
Preços médios de venda (euro/tonelada)
5 842
4 437
2 914
3 803
Índice (2007 = 100)
100
76
50
65
Fonte: microdados
4.11. Salários
(87)
Entre 2007 e o PIR, os salários médios por trabalhador diminuíram 12 %.
Quadro 11
2007
2008
2009
PIR
Custo anual da mão-de-obra por trabalhador (milhares de euros)
47
44
41
42
Índice (2007 = 100)
100
94
87
88
Fonte: microdados
4.12. Investimentos
(88)
Em 2008, a indústria da União investiu fortemente na produção de elementos de fixação, de aço inoxidável, em comparação com os outros anos abrangidos pelo período considerado. Após esse ano, os investimentos diminuíram.
Quadro 12
2007
2008
2009
PIR
Investimentos líquidos (milhares de euros)
2 504
9 899
3 087
2 299
Índice (2007 = 100)
100
395
123
92
Fonte: microdados
4.13. Rendibilidade e retorno dos investimentos
(89)
Como mencionado no considerando 85, o inquérito revelou que, mesmo que a diminuição dos preços de venda tenha, em parte, reflectido a descida dos custos, o preço praticado pela indústria da União estava a sofrer a pressão exercida pelas importações de elementos de fixação, de aço inoxidável, o que não lhe permitiu cobrir todos os custos decorrentes da produção e venda de elementos de fixação, de aço inoxidável. Esta situação levou a uma deterioração significativa da rendibilidade, que tinha sido positiva em 2007, tornando-se negativa a partir de então, como indicado no quadro em baixo.
(90)
O retorno dos investimentos («RI») diminuiu significativamente, tendo passado de 29 % em 2007 para -17 %, no RIP.
Quadro 13
2007
2008
2009
PIR
Rendibilidade líquida das vendas da UE a clientes independentes (% das vendas líquidas)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
RI (lucro líquido em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Fonte: microdados
4.14. Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(91)
O cash flow líquido das atividades de exploração diminuiu significativamente durante o período considerado. Em 2009, alcançou o seu nível mais baixo, após o que aumentou ligeiramente. Contudo, o cash flow no PIR ainda foi significativamente inferior ao verificado em 2007.
Quadro 14
2007
2008
2009
PIR
Cash flow (milhares de euros)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Índice (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Fonte: microdados
4.15. Amplitude da margem de dumping
(92)
Apesar das medidas em vigor, o dumping continuou a ser praticado substancialmente a níveis entre 13,6 % e 61,8 %, no caso da RPC, e entre 14 % e 50 %, no caso de Taiwan, segundo os dados facultados no pedido de reexame e pelo único produtor-exportador colaborante em Taiwan. O impacto na indústria da União das margens de dumping efectivas não pode ser considerado negligenciável.
4.16. Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(93)
Quase todos os indicadores examinados mostram uma deterioração da situação económica e financeira da indústria da União após 2007. Apesar das medidas em vigor, as importações provenientes dos países em causa aumentaram ligeiramente e conseguiram manter estável a sua parte de mercado. Em 2009, quando a crise financeira produziu o seu impacto na procura global na União e os preços de venda estiveram sujeitos a pressão, os produtores da União perderam uma parte substancial dos seus clientes. Apenas alguns produtores da União conseguiram aumentar os seus volumes de produção, graças à produção de outros tipos de elementos de fixação (por exemplo, elementos de fixação de aço-carbono), e beneficiar de economias de escala, desse modo compensando o volume de vendas perdido que registaram no comércio de elementos de fixação, de aço inoxidável. Simultaneamente, os produtores da União desenvolveram esforços para aumentar os seus investimentos, a fim de produzirem com mais eficiência. Durante o PIR, a indústria da União conseguiu melhorar os seus resultados, apesar de continuar a registar perdas. A situação não deverá melhorar, atendendo ao nível muito baixo de utilização da capacidade previsto.
5. Impacto das importações objeto de dumping e de outros fatores
5.1. Impacto das importações objeto de dumping
(94)
O inquérito mostrou que, apesar das medidas em vigor e da diminuição no consumo da União durante o período considerado, as importações provenientes da RPC e de Taiwan aumentaram ligeiramente no período considerado, mantendo estável a sua parte de mercado.
(95)
Como descrito no considerando 73, não foi possível realizar uma comparação de preços pertinente entre preços de importação dos países em causa e preços de venda da indústria da União no mercado da União, atendendo à falta de informações sobre os tipos exportados pelos produtores-exportadores chineses e tailandeses, e à grande oscilação de preços dos diferentes tipos do produto no âmbito desse preço médio. De facto, os preços de exportação do único produtor tailandês colaborante não puderam ser comparados de forma pertinente com os preços dos produtores da União incluídos na amostra, uma vez que não existiam tipos do produto similares correspondentes.
(96)
Na sequência da divulgação definitiva, o produtor de Taiwan colaborante mencionado no considerando 22 alegou que as suas exportações não teriam causado prejuízo ao requerente, uma vez que produz tipos de elementos de fixação, de aço inoxidável, que são fabricados apenas por alguns produtores da União em quantidades limitadas. A este respeito, assinale-se, em primeiro lugar, que a avaliação do prejuízo é realizada no que respeita à indústria da União globalmente e não apenas no que se refere ao requerente. Em segundo lugar, as medidas em vigor aplicam-se à definição do produto estabelecida no inquérito inicial e, como explicado no considerando 21, não é possível alterar a definição do produto no contexto de um reexame da caducidade.
5.2. Impacto da crise económica
(97)
Graças às condições económicas positivas verificadas no sector siderúrgico e nas indústrias conexas, a indústria da União encontrava-se numa situação económica relativamente sólida no início da crise económica, no final de 2008. Mesmo quando o mercado estagnou, especialmente em 2009, alguns produtores da União continuaram a investir na substituição de máquinas e equipamento obsoletos, a fim de baixar o custo de produção e ser mais competitivos face às importações objeto de dumping provenientes dos países em causa e ao rápido aumento das importações a baixo preço provenientes dos outros países terceiros. Além disso, quando se começou a sentir uma retração na procura, os produtores da União foram também confrontados com o forte poder de negociação dos grandes distribuidores, que começaram a exercer uma maior pressão sobre os preços, o que produziu um impacto negativo na situação económica das indústrias da União.
5.3. Importações provenientes de outros países
(98)
O impacto das importações provenientes de outros países terceiros também foi analisado. O seu volume de importação combinado aumentou 26 % durante o período considerado, de cerca 52 000 toneladas para cerca de 66 000 toneladas. Ao mesmo tempo, os preços médios de importação diminuíram 28 % durante o período considerado e, consequentemente, a respectiva parte de mercado aumentou de 42,5 %, em 2007, para 54,2 %, no PIR.
(99)
Grande parte das importações provenientes de outros países terceiros parece ser proveniente da Índia, das Filipinas e da Malásia. As importações provenientes destes três países foram responsáveis por uma parte de mercado total de cerca de 36 % no PIR.
(100)
As importações provenientes da Índia cresceram 141 % durante o período considerado, de cerca de 8 000 toneladas, em 2007, para quase 20 000 toneladas, no PIR. Os preços médios de importação diminuíram 32 % durante o mesmo período e foram significativamente inferiores ao preço de venda médio da indústria da União no PIR. Assim, os exportadores indianos aumentaram a sua parte de mercado de 6,7 %, em 2007, para 16,4 %, no PIR.
(101)
As importações provenientes das Filipinas mostram uma tendência similar às da Índia, tendo aumentado 129 % durante o período considerado, de cerca de 6 000 toneladas, em 2007, para quase 14 000 toneladas no PIR. Os preços médios de importação baixaram 38 % durante o mesmo período e, no PIR, subcotaram o preço de venda médio da indústria da União. Consequentemente, a parte de mercado das Filipinas aumentou de 4,9 %, em 2007, para 11,4 %, no PIR.
(102)
Quanto às importações provenientes da Malásia, apesar de registarem uma tendência descendente durante o período considerado (-27 %), os exportadores malaios ainda detinham uma parte de mercado de 8,2 % no PIR. Acresce que, segundo os dados do Eurostat, os preços médios das importações provenientes da Malásia foram superiores aos dos países em causa no início do período considerado, embora, na segunda parte, os preços tenham sido significativamente inferiores.
(103)
Concluindo, os exportadores noutros países terceiros, em especial, na Índia, nas Filipinas e na Malásia, terão beneficiado da existência de medidas antidumping em relação à RPC e a Taiwan. Na segunda parte do período considerado, as importações indianas e filipinas aumentaram para mais do dobro, a preços inferiores aos da RPC e Taiwan, enquanto as importações provenientes da Malásia mostraram uma tendência decrescente. Esta pressão adicional sobre os preços produziu um novo impacto negativo na indústria da União, que viu os seus lucros e outros indicadores financeiros mostrarem uma forte tendência negativa a partir de 2008. Por conseguinte, a evolução das importações provenientes em especial da Índia e das Filipinas contribuiu certamente para a perda de parte de mercado da indústria da União e para a evolução negativa da sua situação financeira.
Quadro 15
2007
2008
2009
PIR
Volume das importações provenientes de outros países (toneladas)
52 339
57 920
50 362
65 756
Índice (2007 = 100)
100
111
96
126
Parte de mercado das importações provenientes de outros países
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Preço das importações provenientes de outros países (euros/tonelada)
5 830
4 993
4 384
4 196
Índice (2007 = 100)
100
86
75
72
Volume de importações provenientes da Índia (toneladas)
8 282
13 667
16 776
19 945
Índice (2007 = 100)
100
165
203
241
Parte de mercado das importações provenientes da Índia
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Preço das importações provenientes da Índia (euros/tonelada)
4 632
3 758
3 123
3 164
Índice (2007 = 100)
100
81
67
68
Volume de importações provenientes das Filipinas (toneladas)
6 048
7 046
5 406
13 854
Índice (2007 = 100)
100
117
89
229
Parte de mercado das importações provenientes das Filipinas
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Preço das importações provenientes das Filipinas (euros/tonelada)
5 685
4 645
3 474
3 505
Índice (2007 = 100)
100
82
61
62
Volume de importações provenientes da Malásia (toneladas)
13 548
13 712
9 810
9 933
Índice (2007 = 100)
100
101
72
73
Parte de mercado das importações provenientes da Malásia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Preço das importações provenientes da Malásia (euros/tonelada)
5 062
4 203
2 963
3 068
Índice (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Conclusão
(104)
Embora o consumo da União tenha permanecido bastante estável durante o período considerado, a indústria da União perdeu 25 % do seu volume de vendas na União durante o mesmo período, o que levou a uma diminuição da parte de mercado de 50,6 %, em 2007, para 38,6 %, no PIR. Ao mesmo tempo, as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa conseguiram manter estável a sua parte de mercado.
(105)
Entre 2007 e o PIR, e apesar da existência das medidas antidumping, a maior parte dos indicadores de prejuízo teve uma evolução negativa: os volumes de produção e de vendas diminuíram, respectivamente, 17 % e 25 %, a capacidade e a utilização da capacidade decresceram, tendo-se, em seguida, registado uma redução nos níveis de emprego e de produtividade. A rendibilidade desceu de 7 %, em 2007, para -3 %, no PIR, e o cash flow mostrou uma tendência negativa similar.
(106)
Conclui-se que a situação da indústria da União se deteriorou globalmente durante o período considerado e que a indústria da União se encontrava numa situação frágil no final do PIR, quando os seus esforços no sentido de manter os volumes de vendas e um nível de preços suficiente foram contrariados pela presença crescente das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa, bem como das importações a baixo preço provenientes de outros países terceiros.
F. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. Relação entre volumes e preços de exportação dos países em causa para países terceiros, e volumes e preços de exportação para a União
(107)
Na ausência de colaboração dos exportadores chineses, não existe qualquer outra informação disponível sobre os seus preços de exportação para outros mercados. Quanto a Taiwan, com base nas informações disponíveis obtidas junto das empresas verificadas, os preços médios de exportação para países terceiros são inferiores aos cobrados no mercado da União. Por conseguinte, considerou-se que, caso as medidas viessem a caducar, os produtores-exportadores de Taiwan teriam um incentivo para encaminhar quantidades significativas de exportações de outros países terceiros para o mercado mais atractivo da União.
2. Capacidade não utilizada nos países em causa
(108)
As informações disponíveis parecem apontar para uma grande capacidade de produção disponível tanto na RPC como em Taiwan, podendo ambos os países aumentar rapidamente os seus volumes de produção. A este propósito, recorde-se que a instituição de medidas antidumping sobre as importações de determinados parafusos de ferro ou aço provenientes da RPC, em 2009 (8) levou a uma queda nas importações chinesas e libertou capacidade que poderia ser utilizada para produzir elementos de fixação, de aço inoxidável. Convém igualmente notar que o inquérito sobre evasão recentemente concluído tornava extensivas as medidas instituídas sobre determinados parafusos de ferro ou aço originários da RPC às importações expedidas da Malásia (9). Assim, a capacidade para aumentar significativamente as quantidades exportadas para a UE é inegável, tanto mais que nada indica que os mercados dos países terceiros ou o mercado indiano possam absorver um aumento da produção.
3. Conclusão
(109)
É evidente que os produtores nos países em causa podem, potencialmente, aumentar de forma significativa o seu volume de exportação para o mercado da UE. Acresce, no que respeita a Taiwan, que os preços de exportação para países terceiros são inferiores aos cobrados no mercado da União, aumentando assim a probabilidade de uma parte das exportações para países terceiros vir a ser canalizada para o mercado da UE, na ausência de medidas. Tal iria, muito provavelmente, produzir um impacto negativo na situação económica da indústria da União.
(110)
Tal como acima se expõe, a situação da indústria da União mantém-se vulnerável. Se a indústria da União fosse exposta a um maior volume de importações provenientes dos países em causa, a preços de dumping, as suas vendas, a sua parte de mercado e os seus preços de venda iriam provavelmente deteriorar-se ainda mais, provocando uma deterioração importante da sua situação financeira. Conclui-se, nesta base, que a revogação das medidas resultaria muito provavelmente numa deterioração da já frágil situação da indústria da União e na continuação do prejuízo importante para esta indústria.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(111)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas antidumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista, como previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(112)
Recorde-se que, no inquérito inicial, não se considerou que a instituição de medidas fosse contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um inquérito de reexame e, por conseguinte, analisar uma situação em que já estão em vigor medidas antidumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das actuais medidas antidumping sobre as partes em questão.
(113)
Nesta base, a Comissão procurou determinar se, não obstante as conclusões sobre a probabilidade de continuação do dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso particular, a manutenção das medidas não era do interesse da União.
2. Interesse da indústria da União
(114)
A indústria da União demonstrou que era estruturalmente viável, o que foi confirmado pela situação económica bastante sólida observada no início do período considerado. Contudo, no período considerado, a indústria da União perdeu volume de vendas e parte de mercado, e os preços de venda desceram, enquanto as importações provenientes dos países em causa registaram um ligeiro aumento apesar das medidas em vigor. Durante o mesmo período, a situação financeira da indústria da União deteriorou-se, tendo registado perdas. Sem as medidas, a indústria da União estaria muito provavelmente numa situação ainda pior.
3. Interesse dos importadores/utilizadores
(115)
Nenhum dos 20 utilizadores contactados se deu a conhecer, a fim de colaborar. Recorde-se que, no inquérito inicial, apenas um utilizador colaborou, tendo-se concluído que os utilizadores podiam obter o produto objeto de inquérito não só nos países em causa mas também junto de outras fontes de fornecimento. Além disso, atendendo ao impacto marginal dos elementos de fixação, de aço inoxidável, nos custos dos produtos a jusante, concluiu-se que as medidas não iriam ter um impacto negativo na indústria utilizadora.
(116)
Apenas um dos três importadores incluídos na amostra respondeu ao questionário. A sua parte nas importações provenientes dos países em causa foi muito limitada, elevando-se a 1,1 % durante o PIR. O inquérito mostrou ainda que o importador gerou uma forte rendibilidade (entre 5 % e 10 %), sendo a parte do produto em causa na atividade total da empresa inferior a 10 %. Consequentemente, pode concluir-se que a manutenção das medidas teria um impacto muito limitado neste importador.
4. Conclusão
(117)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para que não sejam mantidas as medidas antidumping actualmente em vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(118)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das conclusões. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(119)
Decorre do que precede que, conforme previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser mantidas as medidas antidumping aplicáveis às importações de certos elementos de fixação e seus componentes, de aço inoxidável, originários da República Popular da China e de Taiwan, instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 1890/2005,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito antidumping definitivo sobre as importações de certos elementos de fixação e seus componentes, de aço inoxidável, actualmente classificados nos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70, originários da República Popular da China e de Taiwan.
2. A taxa do direito antidumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, para os produtos fabricados pelas empresas a seguir referidas, é a seguinte:
País
Empresas
Taxa do direito antidumping (%)
Código adicional TARIC
República Popular da China
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Todas as outras empresas
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Empresas incluídas no anexo
15,8
A649
Todas as outras empresas
23,6
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Buxelas, em 4 de janeiro de 2012.