ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 23 de maio de 2012
que encerra o processo antissubvenções relativo às importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia
(2012/278/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente, o artigo 14.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas provisórias
(1)
A Comissão Europeia («Comissão») instituiu através do Regulamento (UE) n.o 115/2012 (2) («regulamento provisório») um direito de compensação provisório sobre as importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia («Índia» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado em 13 de maio de 2011 (3) na sequência de uma denúncia apresentada em 31 de março de 2011 pelo European Industrial Fasteners Institute (EIFI) («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total da União de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes.
(3)
Em conformidade com o considerando 21 do regulamento provisório, o inquérito sobre as subvenções e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do PI («período considerado»).
1.2. Procedimento subsequente
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas de compensação provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram.
(5)
A Comissão continuou a procurar obter e a verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram levadas em consideração, tendo as conclusões provisórias sido alteradas em conformidade sempre que adequado.
(6)
Em seguida, todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão pretendia encerrar o processo antissubvenções relativo às importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia e liberar os montantes garantidos pelo direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre esta divulgação final.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(7)
Na sequência da divulgação final, uma das partes reiterou as suas observações relativamente à definição do produto em causa e do produto similar constante dos considerandos 22 e 23 do regulamento provisório, alegando que determinados tipos do produto deveriam ser excluídos da definição do produto objeto do presente inquérito.
(8)
No entanto, o inquérito permitiu apurar que os diferentes tipos do produto são abrangidos pela descrição do produto em causa e do produto similar e partilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, assim como as mesmas utilizações de base, pelo que pertencem à mesma categoria de produtos. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(9)
Na ausência de outras observações sobre o produto em causa e o produto similar, confirma-se o teor dos considerandos 22 e 23 do regulamento provisório.
3. SUBVENÇÕES
3.1. Introdução
(10)
No considerando 24 do regulamento provisório, foram analisados os seguintes regimes, que alegadamente envolvem a concessão de subvenções:
a)
Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme ou «DEPBS»);
b)
Regime de autorização prévia (Advance Authorisation Scheme ou «AAS»);
c)
Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods Scheme ou «EPCGS»);
d)
Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (Export Oriented Units Scheme ou «EOUS»);
e)
Focus Product Scheme («FPS»);
f)
Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme ou «ECS»);
g)
Isenção da taxa sobre a eletricidade.
(11)
A indústria da União interrogou-se sobre a possibilidade de a Comissão não ter tido em conta uma série de regimes de subvenção, sendo, por esse motivo, levada a crer que as subvenções recebidas, segundo se apurou, pelos produtores indianos tinham sido subestimadas.
(12)
Em resposta a esta questão, note-se que a denúncia referia um grande número de regimes de subvenção nacionais e locais, que foram incluídos no questionário enviado aos produtores-exportadores na Índia e objeto de inquérito pela Comissão. Contudo, só no caso dos regimes enumerados no considerando 10 se concluiu que os produtores-exportadores objeto de inquérito incluídos na amostra tinham recebido subvenções.
(13)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 24 a 27 do regulamento provisório.
(14)
Não foram recebidas quaisquer observações sobre as conclusões relativas ao FPS e à isenção da taxa sobre a eletricidade. No que diz respeito aos DEPBS, AAS, EPCGS e ECS, os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito apresentaram observações pormenorizadas. Na sua maioria, estas observações tinham a ver com o cálculo dos montantes das subvenções, tendo algumas delas dado azo a pequenos ajustamentos nesses cálculos. No entanto, confirmam-se as conclusões globais sobre os referidos regimes, uma vez que não foram afetadas por essas observações. Foram recebidas ainda observações sobre o EOUS. Tendo em conta o resultado destas observações relativas ao EOUS, tal como resumido nos considerandos 13 a 19, não há necessidade de reproduzir em pormenor as restantes observações recebidas a propósito dos quatro regimes supramencionados.
3.2. Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (Export Oriented Units Scheme - «EOUS»)
3.2.1. Aspetos gerais
(15)
Importa recordar que, conforme mencionado no ponto 3.5 do regulamento provisório, uma obrigação fundamental de qualquer unidade orientada para a exportação (EOU), como enunciada no plano em matéria de política de comércio externo «FT 2009-2014», consiste em obter receitas líquidas em divisas estrangeiras, ou seja, durante um período de referência (cinco anos), o valor total das exportações tem de ser superior ao valor total das mercadorias importadas. Em princípio, todas as empresas que se comprometam a exportar a totalidade da sua produção de mercadorias ou serviços podem beneficiar do EOUS. Em contrapartida, as empresas que gozam do estatuto de EOU têm direito a um certo número de concessões enunciadas no considerando 71 do regulamento provisório. Estas concessões constituem contribuições financeiras do Governo da Índia («GI») na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii) do regulamento de base e conferem uma vantagem às EOU. Considera-se que, pelo facto de estarem juridicamente subordinadas aos resultados das exportações, tais subvenções possuem caráter específico e são passíveis de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base.
(16)
No regulamento provisório, declarou-se que o EOUS não poderia ser considerado nem como um regime de devolução nem como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados, na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base, por não estar em conformidade com as regras rigorosas previstas no anexo I, alíneas h) e i), no anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos regimes de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. Efetivamente, não foi possível estabelecer que o GI possui um sistema ou procedimento de verificação para verificar se os inputs adquiridos com isenção de direitos e/ou impostos sobre as vendas foram consumidos, e em que quantidades, no próprio processo de produção dos produtos exportados (ver o anexo II, parte II, n.o 4, do regulamento de base e, no caso dos regimes de devolução relativos a inputs de substituição, o anexo III, parte II, n.o 2, do regulamento de base). O sistema de verificação existente visa controlar a obrigação de obter receitas líquidas em divisas estrangeiras e não o consumo de importações relacionadas com a produção de produtos exportados.
(17)
Na sequência da divulgação provisória, não foram apresentados argumentos de fundo que contestassem a natureza do EOUS, tal como acima descrito, em especial a inexistência de um sistema de verificação eficaz e o facto de ser passível de medidas de compensação. Por conseguinte, confirmam-se as conclusões relativas ao EOUS resumidas nos considerandos 78 a 81 do regulamento provisório.
3.2.2. Observações apresentadas pela Viraj Profiles Limited
(18)
A Viraj Profiles Limited («Viraj») foi a única parte beneficiária do estatuto EOU incluída na amostra. Na fase provisória, a taxa de subvenção estabelecida no quadro do regime EOUS para este produtor foi de 2,73 %, em relação a uma taxa de subvenção total de 3,2 %. A Viraj representou, em volume, 87 % das exportações da Índia para a União.
(19)
Conforme referido no considerando 77 do regulamento provisório, a Viraj apresentou observações pormenorizadas sobre o regime. O produtor-exportador em causa alegou que a subvenção calculada ao abrigo do regime não estaria em conformidade com o artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base, nos termos do qual o montante do direito de compensação não deve exceder o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação de que a empresa efetivamente beneficiou. Mais alegou que, por conseguinte, a taxa de subvenção total aplicável à empresa seria inferior a 2 %, ou seja, ao limiar de minimis. A empresa apresentou dados contabilísticos pormenorizados em apoio da sua alegação.
(20)
A alegação foi devidamente investigada. Foi possível relacionar os dados contabilísticos pormenorizados apresentados pela Viraj com os dados contabilísticos verificados durante as visitas, tendo esta informação permitido depreender que, de facto, se sobrestimara a vantagem passível de medidas de compensação concedida à empresa durante o período de inquérito. Por conseguinte, o direito de compensação aplicável à Viraj foi recalculado em conformidade.
(21)
Assim, a taxa de subvenção estabelecida para a Viraj a título do EOUS foi recalculada e fixada, a título definitivo, em 0,44 %. Tendo em conta as taxas de subvenção estabelecidas a título do EPCGS (recalculada para 0,05 %), do ECS (recalculadas para 0,12 %) e da isenção da taxa sobre a eletricidade (0,09 %), a taxa de subvenção total para a Viraj foi fixada, a título definitivo, em 0,7 %, ou seja, abaixo do limiar de minimis.
3.2.3. Observações da indústria da União sobre a divulgação final
(22)
Na sequência da divulgação final, a indústria da União apresentou as suas observações, argumentando que os novos cálculos relativos às vantagens concedidas à Viraj a título do EUOS eram injustificados e incorretos. A indústria alegou que a análise da Comissão estava incompleta e não era coerente com a prática habitual das instituições em matéria de compensação destes regimes, para além de não ter tomado em consideração outras situações possíveis em que a Viraj poderia ter indevidamente escoado as importações isentas de direitos. Mais alegou que a apresentação tardia pela Viraj das observações não confidenciais sobre a divulgação provisória afetou gravemente o direito de defesa da indústria da União.
(23)
No que diz respeito aos novos cálculos da margem de subvenção da Viraj, importa esclarecer que este produtor-exportador demonstrara que o direito de compensação provisório instituído excedia o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação de que a empresa efetivamente beneficiara. De facto, a empresa demonstrou que o potencial direito não cobrado fora sobrestimado na fase provisória e que, por conseguinte, era necessário efetuar a devida correção no cálculo final. Instituir medidas de compensação sobre determinadas contribuições financeiras que, clara e indubitavelmente, não podem ser consideradas como concessão de uma vantagem à Viraj violaria o disposto no artigo 3.o do regulamento de base. Todavia, considera-se ainda que, relativamente a determinadas operações, o regime concedeu subvenções de caráter específico à empresa em causa que deveriam ser objeto de medidas de compensação. Por conseguinte, esta abordagem é inteiramente coerente com as práticas anteriores das instituições no que diz respeito à adoção de medidas de compensação em relação a este regime. Assim, a revisão da margem de subvenção do EOUS satisfaz integralmente o disposto no artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base.
(24)
No que diz respeito à alegada violação do direito de defesa da indústria da União, importa referir que a Viraj se pronunciou sobre o cálculo da subvenção a título do EOUS em duas observações de divulgação pública apresentadas antes da instituição das medidas provisórias, bem como em duas observações de divulgação pública posteriores. Neste contexto, a primeira e principal observação formulada pela Viraj, que levou a Comissão a analisar exaustivamente a questão e, em última análise, a rever a sua posição, foi apresentada em dezembro de 2011, tendo já sido mencionada no considerando 77 do regulamento provisório. Todos os documentos supramencionados foram de imediato incluídos no dossiê para consulta pelas partes interessadas. As observações da Viraj sobre a divulgação provisória limitaram-se a resumir a posição que adotara nas suas observações anteriores. Embora a versão pública das observações da Viraj sobre a divulgação provisória tenha, de facto, sido apresentada por esta empresa numa fase posterior, a Comissão facultou-a de imediato à indústria da União, à qual foi concedido um período suplementar para se pronunciar sobre as mesmas.
(25)
Atendendo às considerações acima expostas, as alegações da indústria da União tiveram de ser rejeitadas.
3.2.4. Outras questões relativas às subvenções
(26)
Foram recebidas igualmente observações sobre o cálculo da margem de subvenção dos produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito e sobre o cálculo da margem de subvenção residual. Além disso, o único produtor-exportador que solicitara um exame individual insistiu em que o seu pedido fosse objeto de tratamento. No entanto, tendo em conta as conclusões a seguir apresentadas no que diz respeito ao nexo de causalidade, não é necessário adotar uma posição final sobre esta matéria.
4. INDÚSTRIA DA UNIÃO
(27)
Na ausência de observações relativas à produção da União e à indústria da União, confirma-se o teor dos considerandos 120 a 123 do regulamento provisório.
5. PREJUÍZO
5.1. Observações preliminares e consumo da União
(28)
Na ausência de observações relativas às observações preliminares e ao consumo da União, confirma-se o teor dos considerandos 124 a 130 do regulamento provisório.
5.2. Importações provenientes do país em causa
(29)
Uma das partes alegou que a análise provisória da evolução dos preços de importação da Índia e da subcotação dos preços, fundada em preços médios, induzia em erro, uma vez que, alegadamente, não tem em conta a variação na gama de produtos verificada de um ano para outro durante o período considerado.
(30)
Neste contexto, importa referir que só se dispõe de dados sobre os preços por tipo de produto durante o período de inquérito, relativamente ao qual os produtores-exportadores e os produtores da União são convidados a fornecer, nas suas respostas ao questionário, uma lista pormenorizada das operações. Por conseguinte, na ausência de dados por tipo de produto relativos aos outros anos do período considerado, a análise pertinente da evolução dos preços de importação só pode ser efetuada com base em preços médios. Convém ainda salientar que a parte em questão não forneceu quaisquer elementos de prova que justificassem a alegação de que a análise da evolução dos preços de importação poderia induzir em erro, motivo pelo qual esta alegação foi rejeitada.
(31)
No que diz respeito à subcotação dos preços, recorde-se que, tal como especificado no considerando 134 do regulamento provisório, a fim de determinar a subcotação dos preços durante o PI, se procedeu a uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda, por tipo do produto, cobrados pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes das importações provenientes da Índia ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, com os adequados ajustamentos decorrentes dos direitos aduaneiros existentes e dos custos pós-importação.
(32)
Além disso, tal como indicado no considerando 135 do regulamento provisório, a comparação dos preços foi feita numa base por tipo do produto para transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização. Por conseguinte, a alegação desta parte relativa à subcotação foi rejeitada.
(33)
Na ausência de quaisquer outras observações relativas às importações originárias do país em causa, confirma-se o teor dos considerandos 131 a 135 do regulamento provisório.
5.3. Situação económica da indústria da União
5.3.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(34)
Uma das partes alegou que a análise efetuada no regulamento provisório relativa à diminuição da produção da indústria da União induzia em erro e argumentou que a diminuição dos volumes de produção deveria ser entendida no contexto da capacidade não utilizada da indústria da União, que registou igualmente uma tendência decrescente durante o período considerado.
(35)
O inquérito permitiu apurar que a redução da produção coincidiu com a diminuição das vendas e o aumento das existências. Esta situação levou alguns produtores da União a encerrar algumas das suas linhas de produção, o que explica a diminuição da utilização da capacidade. Por conseguinte, a alegação desta parte foi rejeitada.
(36)
Na ausência de quaisquer outras observações relativas à produção, capacidade de produção e utilização da capacidade, confirma-se o teor dos considerandos 137 e 138 do regulamento provisório.
5.3.2. Volume de vendas e parte de mercado
(37)
Na ausência de observações sobre a evolução do volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União, confirma-se o teor do considerando 139 do regulamento provisório.
5.3.3. Crescimento
(38)
Na ausência de quaisquer observações sobre o crescimento, confirma-se o considerando 140 do regulamento provisório.
5.3.4. Emprego
(39)
Na ausência de observações sobre o emprego, confirma-se o teor dos considerandos 141 e 142 do regulamento provisório.
5.3.5. Preços unitários médios na União
(40)
Na ausência de observações sobre os preços unitários médios na União, confirma-se o teor dos considerandos 143 e 144 do regulamento provisório.
5.3.6. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(41)
Na ausência de comentários sobre a rendibilidade, o cash flow, os investimentos, o retorno dos investimentos e a capacidade de obtenção de capital, confirma-se o teor dos considerandos 145 a 148 do regulamento provisório.
5.3.7. Existências
(42)
Uma das partes solicitou à Comissão que fornecesse dados reais sobre a evolução dos níveis de existências durante o período considerado em vez de apresentar dados sob a forma de índice, argumentando que a indexação não lhe permitia formular observações válidas ou avaliar os níveis de existências enquanto percentagem das vendas da indústria da União.
(43)
Conforme indicado no considerando 127 do regulamento provisório, por motivos de confidencialidade, foi necessário apresentar determinados microindicadores, incluindo as existências, sob a forma de índices. De qualquer modo, a apresentação sob a forma de índices das existências finais da indústria da União no quadro 10 do regulamento provisório permite compreender de forma adequada a evolução das existências durante o período considerado, motivo pelo qual esta alegação foi rejeitada.
(44)
Na ausência de quaisquer observações relativas às existências, confirma-se o teor do considerando 149 do regulamento provisório.
5.3.8. Amplitude da margem de subvenção
(45)
Recorde-se que se apurou que o maior produtor-exportador indiano, que representava 87 % das exportações indianas para a União durante o PI, não foi objeto de subvenções. Por conseguinte, as importações objeto de subvenções corresponderam a 13 % do volume total do produto em causa exportado da Índia para a União. Tendo em conta o volume, a parte de mercado e os preços das importações objeto de subvenções provenientes da Índia, o impacto das margens de subvenção efetivas na indústria da União pode considerar-se negligenciável.
5.3.9. Conclusão sobre o prejuízo
(46)
O inquérito confirmou que a maior parte dos indicadores de prejuízo mostrou uma tendência negativa durante o período considerado. Por conseguinte, confirma-se a conclusão dos considerandos 151 a 153 do regulamento provisório de que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 8.o, n.o 5, do regulamento de base.
6. NEXO DE CAUSALIDADE
6.1. Introdução
(47)
Em conformidade com o disposto no artigo 8.o, n.os 5 e 6, do regulamento de base, averiguou-se se as importações subvencionadas originárias da Índia tinham causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante. Para além das importações subvencionadas, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que, no mesmo período, pudessem ter causado um prejuízo à indústria da União, de modo a assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros fatores não fosse atribuído às importações subvencionadas.
(48)
Conforme indicado nos considerandos 18 a 21, a margem de subvenção do maior produtor-exportador indiano, que representava 87 % das exportações da Índia para a União durante o PI, foi considerada de minimis para este produtor-exportador na aceção do artigo 14.o, n.o 5, do regulamento de base, e, consequentemente, considerada como não sendo objeto de subvenções para efeitos do presente inquérito. Por conseguinte, apenas 13 % das exportações indianas do produto em causa para a União durante o PI foram objeto de subvenções. Estas importações objeto de subvenções corresponderam a uma parte de mercado de 2 % durante o PI.
6.2. Impacto das importações objeto de subvenções
(49)
O inquérito mostrou que o consumo da União aumentou 9 % durante o período considerado, enquanto o volume de vendas da indústria da União diminuiu 14 % e a parte de mercado diminuiu 21 %.
(50)
No que diz respeito aos preços, os preços de importação médios das importações objeto de subvenções implicaram uma subcotação dos preços de venda médios da indústria da União no mercado da União. Todavia, eram cerca de 12 % mais elevados que os preços da empresa indiana que se verificou não ser objeto de subvenções.
(51)
Com base no que atrás se descreveu, considera-se que o limitado volume de importação das importações objeto de subvenções provenientes da Índia, que tinham preços mais elevados que as importações não objeto de subvenções, só pode ter desempenhado um papel muito reduzido, se algum desempenhou, na deterioração da situação de prejuízo da indústria da União.
6.3. Efeito de outros fatores
6.3.1. Importações provenientes da Índia que não foram objeto de subvenções
(52)
O volume total de importações provenientes da Índia cresceu substancialmente, 65 %, durante o período considerado, fazendo aumentar a respetiva parte de mercado de 12,1 % para 18,3 %. No entanto, como atrás se explicou, as importações que não foram objeto de subvenções representaram 87 % do volume total de exportações indianas no PI, o que correspondeu a uma parte de mercado de 15 % no PI, por oposição à parte de mercado de 2 % das importações objeto de subvenções provenientes da Índia no mesmo período.
(53)
Os preços das importações provenientes da Índia diminuíram globalmente 9 % no período considerado, mantendo-se sempre mais baixos que os preços das importações do resto do mundo e os preços de venda da indústria da União. Vale a pena salientar, no entanto, que, tal como referido no considerando 50, se verificou que os preços médios das importações que não foram objeto de subvenções implicaram uma subcotação dos preços da indústria da União muito maior que os das importações objeto de subvenções.
6.3.2. Importações provenientes de outros países terceiros
(54)
Na ausência de quaisquer observações relativas às importações provenientes de outros países terceiros, confirma-se o teor dos considerandos 161 a 165 do regulamento provisório.
6.3.3. Crise económica
(55)
Na ausência de quaisquer observações sobre o impacto da crise económica no prejuízo sofrido pela indústria da União, confirma-se o teor dos considerandos 166 a 169 do regulamento provisório.
6.3.4. Resultados das exportações da indústria da União incluída na amostra
(56)
Na ausência de quaisquer observações relativas aos resultados das exportações da indústria da União incluída na amostra, confirma-se o teor do considerando 170 do regulamento provisório.
6.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(57)
A análise precedente demonstrou a existência de um aumento substancial no volume e na parte de mercado das importações a baixos preços originárias da Índia ao longo do período considerado. Apurou-se igualmente que essas importações implicaram de forma constante uma subcotação dos preços praticados pela indústria da União no mercado da União.
(58)
No entanto, tendo em conta a conclusão de que as exportações do maior produtor-exportador indiano, que representou 87 % das exportações da Índia para a União durante o PI, não foram objeto de subvenções, considera-se que a existência de um nexo de causalidade entre as importações objeto de subvenções, correspondentes apenas a 13 % da quantidade total exportada da Índia, e o prejuízo sofrido pela indústria da União não pode ser suficientemente estabelecida. Com efeito, não se pode argumentar que as exportações indianas objeto de subvenções, atendendo ao seu limitado volume e à sua muito limitada parte de mercado (2 %), bem como ao facto de os seus preços serem em média 12 % mais elevados que os preços das importações que não foram objeto de subvenções, fossem a causa do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(59)
A análise de outros fatores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, incluindo as importações que não foram objeto de subvenções, as importações provenientes de outros países terceiros, a crise económica e os resultados das exportações da parte da indústria da União incluída na amostra, revelou que o prejuízo sofrido pela indústria da União parece dever-se ao impacto das importações que não foram objeto de subvenções provenientes da Índia, as quais representaram 87 % de todas as exportações da Índia para a União durante o PI e foram efetuadas a preços consideravelmente mais baixos que os das importações objeto de subvenções.
7. ENCERRAMENTO DO PROCESSO ANTISSUBVENÇÕES
(60)
Na ausência de um nexo de causalidade significativo entre as importações objeto de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União, considera-se que as medidas de compensação são desnecessárias e, por conseguinte, o presente processo antissubvenções deve ser encerrado em conformidade com o artigo 14.o, n.o 2, do regulamento de base.
(61)
O autor da denúncia e todas as outras partes interessadas foram informados em conformidade, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem as suas observações. As observações recebidas não alteraram a conclusão de que o presente processo antissubvenções deveria ser encerrado,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
É encerrado o processo antissubvenções relativo às importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia, atualmente classificados nos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70.
Artigo 2.o
São liberados os montantes garantidos por direitos de compensação provisórios nos termos do Regulamento (UE) n.o 115/2012 sobre as importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia.
Artigo 3.o
A presente decisão entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Feito em Bruxelas, em 23 de maio de 2012.