PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2010
ze dne 22. února 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), zrušující nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009,
s ohledem na návrh předložený Evropskopu komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 119/97 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Tyto sazby cla byly použitelné na MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž na MKP se 17 a 23 kroužky se vztahovalo clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (325 EUR za 1 000 kusů) a cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.
(2)
Na základě přezkumného šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (4) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Upravené celní sazby se pohybovaly od 51,2 % do 78,8 %.
(3)
Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila platná antidumpingová opatření o čtyři roky.
(4)
Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli.
(5)
V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (8) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.
(6)
Na závěr, v srpnu 2008 Rada nařízením (ES) č. 818/2008 (9) rozšířila oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP, jelikož bylo zjištěno, že opatření jsou obcházena.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti platných antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých MKP pocházejících z ČLR (10) obdržela Komise dne 4. září 2008 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8)
Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii, v tomto případě více než 50 %. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a přezkum zahájila (11).
3. Šetření
a) Postup
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž věděla, že se jich tento přezkum týká, zástupce vyvážející země, žádajícího výrobce v Unii a druhého známého výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(12)
Všem stranám, které byly úředně vyrozuměny o zahájení přezkumu, a těm, které o to požádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány dotazníky. Kromě toho byl osloven jeden výrobce v Thajsku (plánovaná srovnatelná země) a byl mu zaslán dotazník.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce z ČLR, který do Evropské unie (dále jen „EU“) MKP nevyváží, a jeho společnosti ve spojení v Thajsku, od žádajícího výrobce v Unii, tří nezávislých dovozců a jednoho uživatele, který je ve spojení s žadatelem. Druhý výrobce v Unii při tomto šetření nespolupracoval a jeden nezávislý dovozce pouze předložil připomínky.
(14)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
b) Zúčastněné strany a kontrolní návštěvy
(15)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily veškeré informace považované za nezbytné pro určení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu EU. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
i)
žádající výrobce Unie
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,
ii)
výrobce ve vyvážející zemi
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS) v Guangzhou a společnost ve spojení Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) v Hongkongu, ČLR,
iii)
nezávislý dovozce v EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie.
c) Období šetření
(16)
Šetření pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek definovaný v nařízení Rady (ES) č. 2074/2004, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, které se skládají ze dvou ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D („dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.
(18)
MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19)
Během období přezkumného šetření bylo v EU prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo rovněž zjištěno, že neexistuje žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP vyráběnými v ČLR a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Unie a prodávanými na trhu EU.
(21)
Byl tudíž vyvozen závěr, že MKP pocházející z ČLR a MKP, které jsou vyráběny a prodávány výrobním odvětvím Unie na trhu EU, jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k pokračování či obnovení dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(23)
Při šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce, který vyváží MKP do EU. Ze čtyř čínských společností vyjmenovaných v žádosti spolupracovala pouze jedna společnost a dále spolupracovala společnost v Thajsku, která je s ní ve spojení. Ostatní tři vyvážející společnosti na dotazník neodpověděly. Jediný čínský spolupracující výrobce dotčený výrobek do EU nevyvážel, vyvážel jej však na jiné trhy třetích zemí. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce MKP, který je vyváží do EU, bylo v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení nutné založit zjištění ohledně dumpingu na informacích, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto případě se mělo za to, že nejrozumnější a nejvhodnější jsou informace o vývozu poskytnuté Eurostatem. Bylo-li to účelné a s patřičným ohledem na lhůty šetření, byly tyto informace ověřeny porovnáním s informacemi od jediného čínského výrobce, který při stávajícím šetření spolupracoval, avšak MKP do EU nevyvážel, a s čínskými statistikami vývozu. Nicméně vzhledem k tomu, že od čínských vyvážejících výrobců nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o jednotlivých společnostech, pokud jde o množství a objemy, jsou statistické údaje Eurostatu stále považovány za jediné dostupné zástupné údaje týkající se čínského vývozu do EU, třebaže se absolutní úroveň cen udávaná Eurostatem zdá poměrně vysoká ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách vývozu a v údajích Eurostatu týkajících se jiných třetích zemí.
2. Pokračování dumpingu
a) Srovnatelná země
(24)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
V předchozím šetření byla jako srovnatelná země vybrána Indie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise informovala jediného indického výrobce, který během předchozího šetření spolupracoval, o zahájení současného řízení, příslušná strana však odmítla spolupracovat. V žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo pro účely stanovení běžné hodnoty navrženo jako srovnatelná země Thajsko. Tuto volbu některé strany účastnící se řízení zpochybnily s tvrzením, že by jako odpovídající srovnatelná země měla být použita Indie.
(26)
Pokud jde o Thajsko, se spoluprací souhlasil jeden thajský výrobce. Proto Komise zkoumala, zda je možné použít údaje získané z Thajska pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v Thajsku nebyl dotčený výrobek na domácím trhu prodáván. Proto by bylo nutné stanovit případně běžnou hodnotu v Thajsku na základě čl. 2 odst. 6 písm. c).
(27)
Kromě toho je ze srovnání úrovně průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z Thajska a průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z ČLR podle údajů Eurostatu patrné, že čínské ceny jsou vyšší než ceny thajské. V tomto ohledu je třeba podotknout, že existuje značná škála různých typů výrobku, které definice dotčeného výrobku zahrnuje, a ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, nebylo možné určit přesné složení jejich vývozu do EU a porovnat jej se sortimentem výrobků thajských vyvážejících výrobců. Jelikož nic nenaznačovalo tomu, že je možné výrazný rozdíl ve vývozních cenách přičítat jinému faktoru, byl tudíž vyvozen závěr, že se sortiment MKP vyvážených do EU čínským vyvážejícím výrobcem a thajským vyvážejícím výrobcem liší. Na základě rozdílů ve vývozních cenách z Thajska a ČLR do Evropské unie bylo za použití nejlepších dostupných údajů konstatováno, že z ČLR jsou vyváženy spíše nákladnější, propracovanější typy výrobků, a že by z toho důvodu nebylo vhodné použít pro stanovení běžné hodnoty v ČLR thajské údaje.
(28)
Kromě toho byla příslušná thajská společnost ve spojení s jedinými čínským spolupracujícím výrobcem MKP. Komise zkoumala, zda by skutečnost, že jsou obě společnosti ve spojení, mohla mít vliv na stanovení běžné hodnoty. V této souvislosti se připomíná, že při předchozích šetřeních (jmenovitě při dvou šetřeních obcházení opatření) bylo zjištěno, že thajská společnost byla zřízena jako obchodní odpověď čínského výrobce na uložení antidumpingových opatření na dotčený výrobek. Stejný závěr potvrzuje stávající šetření, jak je podrobně vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění. Vzhledem k této dobře zavedené vazbě mezi čínským a thajským výrobcem bylo považováno za vhodné nepoužít informace poskytnuté jedinou společností v navržené srovnatelné zemi, která spolupracovala. S ohledem na všechny výše uvedené faktory a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení proto Thajsko nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
S ohledem na výše popsané skutečnosti týkající se Thajska a na skutečnost, že chyběla spolupráce ze srovnatelné země (Indie) použité při předchozím šetření, jakož i na to, že při šetření nespolupracovala žádná čínská společnost, která vyváží MKP do EU, bylo považováno za vhodné založit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném rozumném základě, tedy na cenách skutečně zaplacených nebo splatných za obdobný výrobek v Unii.
b) Běžná hodnota
(30)
S ohledem na výše popsané skutečnosti bylo rozhodnuto vycházet při určení běžné hodnoty v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení z cen výrobního odvětví Unie, tedy z cen skutečně zaplacených či splatných za obdobný výrobek v Unii. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách žádajícího výrobce v Unii. Bylo zjištěno, že prodej obdobného výrobku vyráběného tímto výrobcem na domácím trhu je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do EU z ČLR reprezentativní. Jelikož prodejní ceny výrobního odvětví Unie vedly ke ztrátám, bylo nutné je patřičně opravit, aby zahrnovaly přiměřené ziskové rozpětí, jak stanoví čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V tomto ohledu bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, což je o tohoto druhu obchodních činností považováno za přiměřené.
c) Vývozní cena
(31)
V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočtena za použití údajů Eurostatu.
d) Srovnání
(32)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou.
e) Dumpingové rozpětí
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se Číny, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 20,7 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.
f) Závěr týkající se dumpingu
(34)
Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle údajů Eurostatu z důvodů vysvětlených ve 23. bodě odůvodnění a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 24. až 29. bodě odůvodnění.
3. Obnovení dumpingu
(35)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že až na jedinou společnost, která vyvážela pouze do zemí, které nejsou členy EU, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací se níže uvedené závěry opírají především o dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě o údaje Eurostatu, údaje od jediné spolupracující společnosti, o čínské statistické údaje a o žádost o přezkum.
(36)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: a) volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců z hlediska objemů a cen a b) atraktivita trhu EU pro čínské vývozce z hlediska cen a objemu.
a) Volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců
(37)
Stojí za připomenutí, že vzhledem k tomu, že s výjimkou WHS žádní vyvážející výrobci nespolupracovali, nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38)
Jediný čínský spolupracující výrobce v období od roku 2005 do období přezkumného šetření výrazně snížil vlastní výrobní kapacitu (přesný údaj nelze zveřejnit, jelikož je důvěrného charakteru). Tento čínský výrobce je však schopen svoji výrobní kapacitu znovu rozšířit. Tuto sníženou výrobní kapacitu by opravdu bylo možné neprodleně a bez námahy obnovit, jelikož výrobce stále vlastní prázdný výrobní závod v blízkosti závodu, který je v provozu. V tomto místě by tento čínský výrobce mohl v krátké době, tj. během šesti měsíců, znovu zřídit výrobní linku pro výrobu MKP za použití stávajícího vybavení, které v současné době slouží jiným výrobním potřebám, ale mohlo by být znovu upraveno za účelem zvýšení jeho celkové produkce MKP. V tomto ohledu je třeba také poznamenat, že tento čínský výrobce výrobek neprodává na domácím trhu a že zjevně nemá v úmyslu v blízké budoucnosti prodej na domácím trhu zahájit. Pokud by se dopustilo, aby opatření pozbyla platnosti, mohl by tento výrobce tudíž rychle zvýšit výrobu a nasměrovat ji na kterýkoli vývozní trh (včetně trhu EU, na němž výrobek v současnosti neprodává). Společnost rovněž potvrdila, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, uzavřela by výrobní závod thajské společnosti, s níž je ve spojení, a přesunula by veškerou výrobu MKP zpět do Číny. Spolupracující společnost neudržovala vysokou úroveň investic, což lze snadno vysvětlit s ohledem na existenci thajské společnosti, která je s ní ve spojení, na to, že úroveň investic obecně potřebná pro takovýto typ výrobní činnosti je nízká, a na krátkou dobu potřebnou k úpravě strojního zařízení na výrobu MKP.
(39)
Pokud jde o nespolupracující čínské výrobce, závěr zní, že v ČLR stále existují volné výrobní kapacity. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že celkově čínský vývoz klesá a že nejsou k dispozici žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že se kapacita v ČLR snížila. Kromě toho se podotýká, že realizační doba, pokud jde o adaptabilitu strojního zařízení a celkovou univerzálnost vybavení v odvětví MKP, je krátká, a kapacity by tudíž mohly být v reakci na vývoj na trhu s MKP snadno obnoveny.
(40)
Pokud jde o vývozní prodeje jediného čínského spolupracujícího výrobce do třetích zemí, poskytl tento výrobce pouze částečné informace, které naznačují, že jeho prodej v období od roku 2006 do období přezkumného šetření vzrostl přibližně o 10 %. Během téhož období vzrostla jeho průměrná cena při vývozu do třetích zemí o 0,7 %.
(41)
Pokud jde o vývoj celkového čínského vývozu do jiných zemí, byly konzultovány dostupné čínské statistické údaje, aby bylo možné stanovit objemy a ceny čínských vývozů. Tyto údaje potvrzují, že v období od roku 2004 do období přezkumného šetření došlo k výraznému poklesu MKP z Číny. Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených v roce 2004 198 milionů kusů, tento objem klesl během období přezkumného šetření na 89 miliónů kusů. Průměrná prodejní cena v období od roku 2004 do roku 2007 na druhou stranu prudce klesla a během období přezkumného období se pohybovala v úrovních mírně nižších než v roce 2004. Skutečnost, že objemy čínského vývozu MKP představovaly v období přezkumného šetření pouze 45 % úrovně z roku 2004, přestože průměrná vývozní cena byla v období přezkumného šetření o 7 % nižší než cenová úroveň vývozu v roce 2004, potvrzuje, že čínští výrobci, ať už se jedná o výrobce spolupracující při šetření, či nikoli, jsou silně stimulováni, aby se vzhledem ke svým dostupným kapacitám a trendu zvyšování vývozních cen, zaznamenaným během posledních let, vrátili k původně dosahované vývozní výkonnosti. Za těchto okolností lze důvodně usuzovat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh EU pro tyto čínské výrobce velmi atraktivním cílem a tito výrobci by pak usilovali o to, aby na trh EU vyvezli značná množství.
b) Atraktivita trhu EU
(42)
Před uložením antidumpingových cel představovala EU pro ČLR z hlediska celkového objemu druhý nejvýznamnější vývozní trh s MKP. Po uložení antidumpingových opatření, po jejich rozšíření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření a po jejich přezkumu v roce 2008, jehož cílem bylo rozšířit oblast jejich působnosti, podíl ČLR na trhu soustavně klesal. Podíly na trhu zůstaly během posuzovaného období značně vyrovnané a během období přezkumného šetření jen mírně klesly na 3,2 % (- 0,4 %). Nicméně velikost trhu EU, který je hned po USA druhým největším trhem, a z toho plynoucí poptávka činí z EU ve srovnání s jinými čínskými vývozními trhy důležitý cíl. Čínskou přítomnost na trhu EU v minulosti a význam tohoto trhu lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíly na trhu EU.
(43)
Kromě toho existují jasná znamení, že čínské subjekty probíhající šetření pozorně sledují a zvažují možnost začít vyvážet do EU. V tomto ohledu se podotýká, že po zahájení řízení Komise obdržela námitky od čínského výrobce, který není zmíněn v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, v nichž se uvádí, že společnost byla založena v roce 2005, že vyrábí MKP a má v úmyslu je od roku 2009 vyvážet na trh EU. Tato společnost původně uvažovala o možnosti spolupracovat při šetření, neposkytla však náležitou odpověď na dotazník. Výše uvedené skutečnosti potvrzují, že EU zůstává pro čínské výrobce atraktivním trhem i přes existenci stávajících antidumpingových opatření, a pokud by se tudíž připustilo, aby opatření pozbyla platnosti, výrazně by vzrostla motivace čínských výrobců zvýšit či obnovit vývoz do EU.
(44)
Historický význam a atraktivitu EU jakožto trhu s MKP rovněž potvrzují neustávající minulé pokusy obejít či vstřebat stávající antidumpingová opatření. Od uložení antidumpingových opatření proti ČLR se čínští vývozci skutečně soustavně pokoušejí tato opatření obcházet či vstřebávat, aby získali přístup na trh EU. Připomíná se, že stávající opatření byla v roce 2000 zesílena v důsledku anitabsorpčního řízení, v důsledku obcházení byla v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laos a v roce 2008 byla pozměněna, pokud jde o definici dotčeného výrobku, a to rovněž v důsledku obcházení prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku.
(45)
Pokud jde o ceny, podle čínských statistik je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí vyšší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trh EU, ale stále je výrazně nižší než průměrná indická a thajská cena, tedy cena jejich možných přímých konkurentů, při vývozu na trh EU. Z příslušných čínských údajů o vývozu vyplývá, že čínští výrobci již mají navzdory svým současným výsledkům v EU na většině ostatních trhů dobře zavedené postavení. Je tudíž jasné, že trh EU by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v EU mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v EU prodejem za dumpingové ceny.
c) Opatření třetích zemí na ochranu obchodu
(46)
Žádná třetí země neuplatňuje vůči dovozu MKP pocházejících z ČLR opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47)
Z šetření je patrné, že jak spolupracující vyvážející výrobce, tak i s největší pravděpodobností rovněž ostatní čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k tomu, že od roku 2004 do období přezkumného šetření výrazně poklesl jejich vývoz, značnou volnou kapacitu. Při šetření se rovněž ukázalo, že čínské subjekty mají soustavný zájem vstoupit na trh EU. Kromě toho by jediný spolupracující výrobce mohl snadno přesunout svoji výrobní kapacitu z Thajska zpět do Číny, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena.
(48)
Pokud by se dopustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je vzhledem k volné kapacitě čínských výrobců a univerzálnosti jejich strojního zařízení a vybavení pravděpodobné, že by se dovoz z ČLR na trh EU ve značném množství obnovil. EU je v současné době jediným trhem na světě, na němž existují antidumpingová opatření, a zjištěné skutečnosti naznačují, že by čínští vývozci jistě usilovali o to, získat pomocí využití adabtability potřebné kapacity znovu co nejdříve své minulé podíly na trhu. Výše uvedený závěr je podpořen skutečností, že by si mohli dovolit prodávat za ceny, které jsou nižší než ceny všech jejich konkurentů na trhu EU, a během období přezkumného šetření již prokázali, že tak činí.
(49)
Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že pokud by čínští vývozci obnovili vývoz do EU, byly by ceny tohoto vývozu pod běžnou hodnotou. Z toho důvodu se konstatuje, že pokud by byla stávající opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu z čínské strany.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(50)
Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51)
První výrobce je žadatel a při šetření spolupracoval. Druhý (menší) výrobce v Unii nespolupracoval. Při šetření bylo stanoveno, že žadatel představoval během období přezkumného šetření více než 50 % celkové výroby MKP v Unii. Proto se má za to, že tento výrobce představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále bude tedy označován výrazem „výrobní odvětví Unie“. Žadatel a jeho dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
(52)
Je třeba poznamenat, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek a byli převzati rakouskou skupinou. Společnosti byly rozsáhle restrukturalizovány a v roce 2003, tedy přibližně dva roky před posuzovaným obdobím, byla vytvořena současná struktura „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“. Společnost má sídlo v Rakousku a výroba probíhá v Maďarsku.
E. SITUACE NA TRHU EU
1. Spotřeba na trhu EU
(53)
Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícím výrobcem v Unii byly použity ke zjištění prodeje MKP výrobního odvětví Unie na trhu EU. K výpočtu výše prodeje výrobce v Unii, který není zahrnut do definice výrobního odvětví Unie, byly také použity další dostupné informace.
(54)
Kromě údajů o dovozu z Thajska, které byly získány z odpovědí na dotazník obdržených v rámci souběžného antidumpingového řízení týkajícího se Thajska, byly údaje o objemu dovozu získány ze statistik Eurostatu.
(55)
Na tomto základě bylo zjištěno, že spotřeba MKP v EU během posuzovaného období klesla o 4 %, tedy přibližně ze 170-180 milionů kusů v roce 2005 na 165-175 milionů kusů v období přezkumného šetření (12).
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
49
41
43
Podíl na trhu (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení rozšířena stávající antidumpingová opatření, tedy z Vietnamu a Laosu (viz 4. a 5. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti tvořily výrobky pocházející z ČLR. Na základě těchto skutečností bylo stanoveno, že celkový dovezený objem MKP z ČLR klesl během posuzovaného období o více než 50 %. Ve stejném rozsahu klesl během tohoto období i podíl na trhu. Je však třeba podotknout, že tyto údaje zahrnují dovozy odesílané z Laosu pouze v roce 2005 a že v uvedeném roce představovaly tyto dovozy polovinu dovozů. Je třeba podotknout, že v dubnu 2005 bylo zahájeno šetření obcházení opatření týkající se dovozu MKP odesílaných z Laosu.
(57)
Podíl ČLR na trhu klesl v roce 2006 ze 7,0 % na 3,8 % a od té doby zůstává vyrovnaný (přibližně 3 %). Je třeba poznamenat, že v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti klesly podíly ČLR na trhu ze 14,8 % v roce 1998 na 1,9 % v roce 2001, podíl čínských MKP na trhu je tedy v současnosti vyšší než na konci období zkoumaného při předešlém přezkumu před pozbytím platnosti.
b) Dovozní ceny dotčeného výrobku/podbízení
(58)
Ze tří spolupracujících dovozců dovážel během období přezkumného šetření MKP z ČLR pouze jeden. Tento dovoz byl velice nízký ve srovnání s celkovým dovozem z ČLR a sestávaly z mechanismů se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Tento dovoz tudíž nebylo možné použít jako reprezentativní základ. Podle statistických údajů Eurostatu klesly dovozní ceny MKP pocházejících z ČLR během posuzovaného období o 5 % a čínské ceny představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 10 % (bez zohlednění antidumpingových cel). Absolutní úroveň cen vykázaná Eurostatem se však zdá ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách o vývozu a s údaji Eurostatu pro jiné třetí země poměrně vysoká. Jak je poznamenáno výše, je pravděpodobné, že pokud by opatření byla zrušena, čínské vývozní ceny by se musely přizpůsobit cenám zahraničních konkurentů (Thajsko, Indie), a v důsledku toho by úroveň cenového podbízení byla mnohem významnější.
c) Dovoz z jiných třetích zemí
2005
2006
2007
OPŠ
Indie
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thajsko
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Jiné
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, dovoz MKP pocházejících z Indie klesá, zatímco dovoz MKP pocházejících z Thajska během období přezkumného šetření mírně vzrostl a ve srovnání s předcházejícími roky je na vyšší úrovni. Stejně jako jiné země vyváží MKP do EU i Hongkong, v tomto ohledu však nebyly vzneseny žádné námitky a k dispozici nejsou žádné další informace.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (13)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
102
118
119
Výrobní kapacita
100
91
100
103
Využití kapacity (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Během posuzovaného období výroba vzrostla téměř o 20 %, zatímco kapacita zůstala poměrně vyrovnaná. V důsledku toho se využití kapacity vyvíjelo obdobně jako výroba a vzrostlo o 9 procentních bodů.
(61)
Úroveň využití kapacity během období přezkumného šetření však byla nižší než úroveň dosažená v roce 2001, tedy během období šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti. Míra využití kapacity se tehdy pohybovala mezi 70 % a 75 %.
b) Stav zásob
2005
2006
2007
OPŠ
Konečné zásoby
100
95
119
143
(62)
Během posuzovaného období vrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 43 %. Velkou část výroby MKP tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých zákazníků. Jakýkoli nárůst konečných zásob nad průměrnou úroveň je tudíž znamením, že při prodeji výrobků (na domácím trhu a na trhu vývozním) dochází k obtížím. Měla by být rovněž zohledněna sezónní povaha prodeje: prodej je významnější během posledního čtvrtletí, což odpovídá začátku školního roku.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
2005
2006
2007
OPŠ
Objem prodeje
100
113
118
123
Podíl na trhu
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU vzrostl během posuzovaného období o 23 % a podíly na trhu se zvýšily ze 24,4 % na 31,1 %, vrostly tedy téměř o 7 procentních bodů. Tento nárůst podílů na trhu ukazuje, že růst výrobního odvětví Unie byl vyšší než růst spotřeby.
(64)
Absolutní úroveň podílu na trhu však zůstala pod úrovní z roku 2001, tedy úrovní během předchozího období šetření, kdy se pohybovala kolem 40 %.
d) Prodejní ceny a náklady
2005
2006
2007
OPŠ
Prodejní ceny
100
88
88
88
(65)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 %. Je třeba poznamenat, že v posledních letech kopírovaly ceny surovin (oceli) rostoucí celosvětový trend a že ocel představuje přibližně 40 % celkových nákladů na jednotku. Prodejní ceny vedly od roku 2006 ke ztrátám.
e) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Ziskovost
100
- 646
-62
- 115
Návratnost čistých aktiv
100
-72
- 103
-53
Peněžní tok
100
56
42
- 131
(66)
V roce 2005 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, situace se však v nadcházejícím roce závažně zhoršila v důsledku obcházení opatření, které vedlo k jejich rozšíření v roce 2006 a k rozšíření definice výrobku v roce 2008. Ačkoli se však ziskovost v roce 2007 zlepšila, nebylo výrobní odvětví Unie stále schopno dosáhnout hranice ziskovosti a během období přezkumného šetření vykazovalo ztráty. Během období přezkumného šetření byly ztráty nízké.
(67)
Peněžní tok a návratnost čistých aktiv se do značné míry vyvíjely stejně. Za takové finanční situace by žadatel, jenž představuje výrobní odvětví Unie, nepochybně čelil obtížím při získávání kapitálu mimo skupinu.
f) Investice a schopnost získávat kapitál
2005
2006
2007
OPŠ
Investice (EUR)
100
190
85
80
(68)
Třebaže investice klesaly, a sice o 20 % během posuzovaného období, udrželo si výrobní odvětví Unie určitou úroveň investic, aby zůstalo konkurenceschopné. Tyto investice přestavovalo nové strojní zařízení, aby se zlepšil výrobní proces a zvýšila konkurenceschopnost.
(69)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, vzhledem ke špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že jeho schopnost získávat kapitál z nezávislých zdrojů byla závažně ovlivněna.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OPŠ
Zaměstnanost
100
94
105
104
Produktivita
100
109
113
114
Celkové mzdy
100
102
107
111
Mzdy
100
109
102
106
(70)
Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) o 4 % a produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, se zlepšila o 14 %; celkové náklady na pracovní sílu vzrostly o 11 %, což lze do značné míry vysvětlit nárůstem zaměstnanosti; průměrný nárůst mzdy na jednoho zaměstnance byl nižší.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(71)
Na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence dumpingu ve výši 20,7 %, což je poměrně vysoká hodnota.
4. Závěr
(72)
Výrobní odvětví Unie bylo restrukturalizováno a do určité míry těžilo z uložení opatření proti dumpingovým dovozům. Jeho hospodářská situace se skutečně v posledních letech zlepšila: výroba, prodej, podíl na trhu a zaměstnanost vykazují příznivý vývoj.
(73)
Navzdory výše zmíněnému příznivému vývoji se však výrobnímu odvětví nepodařilo zcela překonat újmu, kterou utrpělo. To dokládají především finanční ukazatele: na ziskovosti, peněžním toku a návratnosti čistých aktiv jsou stále patrné určité známky újmy. Výrobní odvětví rovněž zatím nebylo schopno dosáhnout úrovně prodeje a výroby, jíž dosahovalo v minulosti. To je rovněž nutné vnímat s ohledem na skutečnost, že během části zkoumaného období byla účinnost opatření rovněž oslabena jejich obcházením popsaným výše.
(74)
Přestože se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zůstalo během posuzovaného období výrobní odvětví Unie v obtížné situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky vstřebávání a obcházení. Ačkoli se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, toto odvětví nadále zůstává křehké a zranitelné.
(76)
Za takovýchto okolností je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy, aby bylo možné přezkoumat, zda by v případě, že by opatření byla zrušena, předpokládaný vývoj dovozu pocházejícího z ČLR z hlediska objemů a cen dále zhoršil situaci výrobního odvětví a způsobil podstatnou újmu.
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie
(77)
Připomíná se, že Čína disponuje značnou volnou kapacitou a že by výroba MKP mohla být snadno ve velkém rozsahu zvýšena. Toto tvrzení vychází z výše uvedených zjištění, že by jediný spolupracující čínský výrobce mohl snadno obnovit svoji v současnosti sníženou výrobní kapacitu, a dokonce zavřít výrobní závod v Thajsku a výrobu přesunout do Číny. Kromě toho značnou volnou kapacitou disponují i další nespolupracující čínští výrobci či by pro ně bylo možné tuto kapacitu vzhledem ke krátké realizační době v souvislosti s adaptabilitou strojního zařízení a celkovou univerzálností vybavení nutného k výrobě MKP snadno obnovit.
(78)
Bylo stanoveno, že nárůst výroby MKP v ČLR by byl s nejvyšší pravděpodobností hromadně vyvážen do EU, pokud by opatření byla zrušena. Tento předpoklad vychází ze skutečnosti, že trh EU je nadále důležitý z hlediska velikosti a v minulosti představoval pro čínské vývozce důležitý trh a tito vývozci by se jistě pokusili znovu získat ztracené podíly na trhu. Atraktivitu trhu EU pro čínské vývozce rovněž jednoznačně dokládají četné pokusy obejít zavedená antidumpingová opatření. Opatření byla opravdu vstřebávána, obcházena prostřednictvím třetích zemí a dokonce pomocí nepatrné úpravy výrobků.
(79)
Na závěr se konstatuje, že jakékoli budoucího zvýšení dovozu MKP do EU by mělo závažné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření byla zrušena, objem dovozu MKP z ČLR by byl podle očekávání významný. Kromě toho by tento dovoz s největší pravděpodobností vyvíjel značný cenový tlak na trh EU, tudíž i na výrobní odvětví Unie, jak naznačuje analýza cenové úrovně na trhu EU a na trzích třetích zemí. Při současných čínských cenách podle Eurostatu opravdu dochází k podbízení vůči cenám EU přibližně o 10 % (bez antidumpingových cel) a jsou v současnosti mnohem vyšší než průměrná cena možných konkurentů Číny (Indie a Thajska) na trhu EU. Pokud by opatření byla zrušena a čínští výrobci by mohli do EU vyvážet všechny typy MKP bez antidumpingových cel, je více než pravděpodobné, že by alespoň do určité míry přizpůsobili své ceny cenám svých konkurentů. To je rovněž potvrzeno (nízkou) úrovní čínských cen na trzích třetích zemí, jak uvádějí čínské vývozní statistiky. Pokud by neplatila žádná opatření, stal by se tudíž trh EU pro čínské vývozce velice atraktivním.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(80)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do EU za velice nízké ceny, čímž by byla stlačena celková úroveň cen na trhu EU. Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu s MKP je vysoce standardizována, a cena je tudíž hlavním rozhodovacím faktorem.
(81)
Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Unie by podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně pro situaci výrobního odvětví Společenství vážné důsledky. Tím by došlo ke vzniku podstatné újmy, která by zcela anulovala snahy příslušného výrobního odvětví o restrukturalizaci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(82)
Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo skončení platnosti takových opatření.
(83)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Jak již bylo uvedeno, na dotazník odpověděli pouze spolupracující výrobci Unie a tři nezávislí dovozci. Jeden nezávislý dovozce a jeden uživatel rovněž předložili připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU přítomny po dlouhou dobu, ale potýkaly se se značnými finančními potížemi, které byly mimo jiné způsobeny nekalými dovozními praktikami.
(85)
Jejich hospodářská situace byla natolik špatná, že obě společnosti musely vyhlásit konkurs. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila konkurs v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, Koloman Hander pozbyl platební schopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, která je žadatelem v tomto přezkumu.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe konkurovat na světové úrovni, ale zejména na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU.
(87)
Akvizice firmy Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, jasně ukázala, že výrobní odvětví Společenství chce zlepšit svůj přístup na světový trh a zvýšit vážnost svého restrukturalizačního úsilí.
(88)
Jak je patrné z analýzy hospodářské situace příslušné společnosti, snahy žadatele byly alespoň zčásti úspěšné. V posledních letech roste výroba, objem prodeje a podíl na trhu, jakož i zaměstnanost.
(89)
Snahy výrobního odvětví zlepšit svoji situaci však byly oslabovány, neboť účinky opatření proti nekalému dovozu zanikly v důsledku jejich vstřebávání či obcházení. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšení nejistá, jak dokládá vývoj finančních ukazatelů.
(90)
Z toho důvodu je výrobní odvětví stále citlivé vůči účinkům zvýšeného dovozu z ČLR za nízké a dumpingové ceny. Je zjevné, že pokud by opatření byla zrušena, výrobní odvětví by znovu čelilo vážným obtížím, které by mohly být příčinou jeho definitivního zániku. Výrobní odvětví Unie snahami o restrukturalizaci prokázalo, že je životaschopné a že je stále schopno dodávat na trh EU významný podíl, že však potřebuje dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovými dovozy, aby byla v tomto odvětví nastolena ustálená a zdravá situace.
(91)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování opatření po dobu dalších pěti let bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců
(92)
Tohoto šetření se zúčastnili čtyři nezávislí dovozci, ale pouze tři z nich poskytli odpovědi na dotazník. Tito dovozci však již MKP z ČLR nedováželi, s výjimkou jednoho, který dovážel pouze mechanismy se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Dva z nich byli proti šetření a zpochybnili platná desetiletá antidumpingová opatření, třetí zaujal spíše neutrální postoj a uvedl, že se jej stávající opatření nijak nedotýkají.
(93)
Vzhledem k rozsahu antidumpingových opatření proti dovozu z ČLR a významného podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i skutečnosti, že toto odvětví rovněž vlastní důležitého distributora MKP na trhu EU, který má údajně jistou exkluzivitu pro MKP pocházející z Indie, si dovozci převážně stěžovali na omezené zdroje dodávek na trhu EU.
(94)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že v současnosti existují na trhu EU různé zdroje dodávek, a to buď od výrobního odvětví Unie, druhého výrobce ve Společenství nebo ze zdrojů jiných než ČLR, např. z Thajska.
(95)
Navíc, přestože je pravda, že úroveň stávajících opatření je poměrně vysoká, je třeba připomenout, že opatření byla zesílena na základě šetření, z něhož vyplynulo, že čínští vývozci opatření vstřebávají. Stávající úroveň je tudíž zcela odůvodněná.
(96)
Od okamžiku, kdy byla opatření uložena a jejich úroveň vzrostla, dovozy z ČLR výrazně poklesly a během období přezkumného šetření představovaly pouze malý podíl trhu EU. Dovozci se však této situaci přizpůsobili a změnili zdroje dodávek. I když se uznává, že bez opatření by měli rozsáhlejší zdroje dodávek, neboť dovozci v současné době nedovážejí MKP pocházející z ČLR, zachování opatření by na ekonomickou situaci těchto dovozců nemělo žádný nepříznivý vliv.
(97)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování platných opatření nemělo na dovozce žádný podstatný vliv.
4. Zájmy uživatelů
(98)
Jediný uživatel, který odpověděl na dotazník, předložil argumenty ve prospěch rozšíření opatření a tvrdil, že MKP vyráběné EU jsou mnohem kvalitnější než MKP dovážené z ČLR.
(99)
Další uživatel vznesl určité připomínky, nepředložil však žádné důkazy, jimiž by je odůvodnil. Z toho je patrné, že ačkoli byla zavedena určitá opatření, uživatelé nebyli těmito opatřeními výrazně dotčeni. Situace uživatelů se tudíž v důsledku zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nezhorší.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(100)
Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelný procentní podíl své výroby výrobnímu odvětví Unie, a proto nejsou výsledkem tohoto řízení ovlivněni. Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(101)
S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž v EU je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci. Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak měl na hospodářskou soutěž v EU nepříznivé účinky.
7. Závěr týkající se zájmu Unie
(102)
S ohledem na výše uvedené faktory a úvahy je vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(103)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Byly analyzovány příslušné vznesené námitky, tím však nebyly pozměněny žádné podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bylo rozhodnuto stávající antidumpingová opatření zachovat.
(104)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by měla být, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, obnovena antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 2074/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika
51,2 %
8934
-
všechny ostatní společnosti
78,8 %
8900
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli (kódy TARIC 8305100011 a 8305100021).
2. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli (kódy TARIC 8305100013 a 8305100023).
3. Pro účely tohoto článku sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
4. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021 a 8305100023) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011 a 8305100013) je stanoveno clo ve výši 78,8 %.
Článek 3
Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Toto nařízení bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. února 2010.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 157/2010 DO CONSELHO
de 22 de Fevereiro de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da República Popular da China na sequência de um reexame da caducidade em conformidade com o n.o 2, do artigo 11.o, do Regulamento (CE) n.o 384/96
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1), que revoga o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (2) («regulamento de base»), nomeadamente o n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia (a «Comissão»), apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 119/97 (3), o Conselho instituiu direitos anti-dumping definitivos, que variaram entre 32,5 % e 39,4 %, sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação («MAE») originários da República Popular da China («RPC»). As referidas taxas do direito eram aplicáveis a outros MAE que não os com 17 ou 23 argolas que estão sujeitos a um direito igual à diferença entre o preço mínimo de importação de 325 euros por 1 000 unidades e o preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, sempre que este último foi inferior ao preço mínimo de importação.
(2)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2100/2000 (4), na sequência de um inquérito de reexame efectuado em conformidade com o artigo 12.o do regulamento de base, o Conselho alterou e aumentou os direitos acima referidos no que diz respeito a determinados MAE que não os com 17 ou 23 argolas, tendo os direitos alterados sido fixados entre 51,2 % e 78,8 %.
(3)
No seguimento de um pedido apresentado por dois produtores da União, foi dado início, em Janeiro de 2002, a um reexame da caducidade (5) nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base e, pelo Regulamento (CE) n.o 2074/2004 (6), o Conselho prorrogou as medidas anti-dumping em vigor por mais quatro anos.
(4)
No seguimento de um inquérito anti-evasão nos termos do artigo 13.o do regulamento de base, pelo Regulamento (CE) n.o 1208/2004 (7), o Conselho tornou as medidas anti-dumping definitivas extensivas às importações de determinados MAE expedidos do Vietname, independentemente de serem ou não declarados como originários do Vietname.
(5)
No seguimento de um inquérito anti-evasão nos termos do artigo 13.o do regulamento de base, pelo Regulamento CE) n.o 33/2006 (8), o Conselho tornou as medidas anti-dumping definitivas extensivas às importações de determinados MAE expedidos da República Democrática Popular do Laos, independentemente de serem ou não declarados como originárias da República Democrática Popular do Laos.
(6)
Finalmente, em Agosto de 2008, pelo Regulamento (CE) n.o 818/2008 (9), o Conselho alargou o âmbito de aplicação das medidas a determinados MAE ligeiramente modificados, uma vez que ficou estabelecido que as medidas tinham sido objecto de evasão.
2. Pedido de reexame
(7)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente das medidas anti-dumping em vigor aplicáveis às importações de determinados MAE originários da RPC (10), a Comissão recebeu, em 4 de Setembro de 2008, um pedido de reexame dessas medidas, ao abrigo do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
(8)
O pedido foi apresentado pelo produtor da União Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («requerente») que representa uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de determinados mecanismos de argolas para encadernação. O pedido baseia-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(9)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existem elementos de prova suficientes que justificam o início de um reexame em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão deu início a um reexame (11).
3. Inquérito
a) Procedimento
(10)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos como interessados, os representantes do país de exportação, o produtor da União requerente e o outro produtor da União conhecido. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(11)
Todas as partes que o solicitaram no prazo estabelecido e que demonstraram existirem razões especiais para serem ouvidas tiveram a possibilidade de manifestar os seus pontos de vista.
(12)
Foram enviados questionários a todas as partes oficialmente informadas do início do reexame e às que solicitaram um questionário no prazo previsto no aviso de início. Além disso, foi contactado um produtor da Tailândia (país análogo previsto), o qual também recebeu um questionário.
(13)
Responderam ao questionário um produtor-exportador da RPC que não exportava MAE para a União Europeia («UE») e a sua empresa coligada na Tailândia, o produtor da União requerente, três importadores independentes e um utilizador relacionado com o autor da denúncia. O outro produtor da União não colaborou no presente inquérito e um dos importadores independentes apenas formulou observações.
(14)
As partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de direitos anti-dumping definitivos. Foi concedido a todas elas um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação dos resultados do inquérito. As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, quando adequado, as conclusões foram alteradas em conformidade.
b) Partes interessadas e visitas de verificação
(15)
Os serviços da Comissão reuniram e verificaram todas as informações que consideraram necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo, bem como o interesse da Comunidade. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
i)
Produtor da União requerente
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria.
ii)
Produtor do país exportador
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou, e a sua empresa coligada Wah Hing Stationery Manufactory Ltd («WHS») em Hong Kong, RPC.
iii)
Importador independente na UE
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itália.
c) Período de inquérito
(16)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2007 e 30 de Setembro de 2008 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e o final do PIR («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(17)
O produto em causa é o que se encontra definido no Regulamento (CE) n.o 2074/2004, a saber, determinados mecanismos de argolas para encadernação constituídos por duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas, pelo menos, quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço. Estes mecanismos podem ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação. As argolas podem ter diferentes formas, sendo as mais comuns redondas e em forma de D («produto em causa»). Os MAE encontram-se actualmente classificados no código NC ex 8305 10 00. Os mecanismos de alavanca, classificados no mesmo código NC, não estão incluídos no âmbito do produto em causa.
(18)
Os MAE são utilizados para fazer pastas de arquivo, pastas para catálogos e outras pastas com argolas, de cartolina, cartão e plástico.
(19)
Durante o período de inquérito, foram vendidos na UE numerosos tipos de MAE. As diferenças entre esses tipos eram determinadas pela largura da base, o tipo de mecanismo, o número de argolas, o sistema de abertura, o número de folhas nominal, o diâmetro das argolas, a forma das argolas, o comprimento das argolas e o espaço entre estas. Atendendo a que todos os tipos têm as mesmas características físicas e técnicas de base e, dentro de certas categorias, são permutáveis entre si, a Comissão determinou que todos os MAE constituem um único produto para efeitos do presente processo.
2. Produto similar
(20)
Foi igualmente constatado que não havia diferença entre as características físicas e técnicas de base e entre as utilizações dadas aos MAE produzidos na RPC e aos produzidos pela indústria da União e vendidos no mercado da UE.
(21)
Concluiu-se, por conseguinte, que os MAE originários da RPC e os produzidos e vendidos pela indústria da União no mercado da UE eram produtos similares, na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(22)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, examinou-se a probabilidade de a caducidade das medidas em vigor conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
1. Observações preliminares
(23)
Nenhum dos produtores chineses que exportam MAE para a UE colaborou no inquérito. Das quatro empresas chinesas mencionadas no pedido, apenas uma colaborou, bem como a sua empresa coligada baseada na Tailândia. As outras três empresas exportadoras não responderam ao questionário. O único produtor chinês colaborante não exportou o produto em causa para a UE, mas efectuou exportações do mesmo para os mercados de outros países terceiros. Na falta de colaboração dos produtores-exportadores chineses de MAE para a UE durante o PIR, as conclusões relativas ao dumping tiveram de se basear nas informações disponíveis provenientes de outras fontes, em conformidade com o disposto no artigo 18.o do regulamento de base. Neste caso, considerou-se que as informações mais razoáveis e adequadas foram as prestadas pelo Eurostat em relação às exportações. Sempre que viável e tendo em devida conta os prazos do inquérito, estas informações foram confrontadas com as informações prestadas pelo único produtor chinês que colaborou no presente inquérito mas não exportou MAE para a UE, bem como com as estatísticas de exportação chinesas. Não obstante, tendo em conta o facto de não existirem quaisquer dados específicos das empresas no que diz respeito às quantidades e aos volumes exportados pelos produtores-exportadores chineses, as estatísticas do Eurostat continuam a ser consideradas o único indicador disponível das exportações chinesas para a UE, apesar de o nível absoluto de preços apontado pelo Eurostat parecer bastante elevado em comparação com os preços de importação constantes das estatísticas de exportação chinesas e com os dados do Eurostat para outros países terceiros.
2. Continuação do dumping
a) País análogo
(24)
Uma vez que a RPC é uma economia em transição e em conformidade com o disposto na alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal foi determinado com base no preço ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado («país análogo») ou no preço desse país terceiro para outros países, incluindo países da União, ou, sempre que tal não foi possível, a partir de qualquer outra base razoável, incluindo o preço efectivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado, se necessário, a fim de incluir uma margem de lucro razoável.
(25)
No inquérito anterior, a Índia tinha sido escolhida como país análogo. A este respeito, saliente-se que a Comissão informou do início do actual processo o único produtor indiano que tinha colaborado no inquérito anterior, mas a parte em causa recusou-se a colaborar. No pedido de reexame da caducidade, a Tailândia foi sugerida como país análogo para efeitos da determinação do valor normal. Esta escolha foi contestada por algumas das partes envolvidas no processo, as quais alegaram que a Índia devia ter sido utilizada como país análogo adequado.
(26)
No que diz respeito à Tailândia, um produtor tailandês aceitou colaborar. Por conseguinte, a Comissão examinou a possibilidade de utilizar dados obtidos na Tailândia para efeitos da determinação do valor normal para a RPC. Assinale-se, a este propósito, que não se verificaram vendas do produto em causa no mercado interno da Tailândia. Assim sendo, qualquer determinação do valor normal na Tailândia teria de ser feita com base na alínea c) do n.o 6 do artigo 2.o.
(27)
Além disso, a comparação do nível do preço médio de exportação do produto em causa quando exportado da Tailândia com o preço médio de exportação do produto em causa proveniente da RPC, tal como fornecido pelo Eurostat, revelou que os preços chineses eram mais elevados do que os preços tailandeses. A este respeito, importa referir que existe uma gama significativa de tipos diferentes do produto que são cobertos pelo produto em causa e que os preços podem variar em função do tipo do produto. Devido à ausência de colaboração dos produtores-exportadores da RPC, a composição exacta das respectivas vendas de exportação para a UE não pôde ser estabelecida e comparada com a gama de produtos dos produtores-exportadores tailandeses. Consequentemente, uma vez que não havia razões para crer que a diferença significativa nos preços de exportação podia ser atribuída a qualquer outro factor, concluiu-se que há uma diferença entre a gama de produtos de MAE exportada para a UE pelos produtores-exportadores chineses e pelos produtores-exportadores tailandeses. De facto, com base nas diferenças de preços de exportação da Tailândia e RPC para a União Europeia, foi concluído, utilizando os melhores dados disponíveis, que as exportações da RPC cobrem tipos do produto um tanto mais caros e elaborados e que, igualmente por esse motivo, não seria adequado utilizar dados da Tailândia para estabelecer o valor normal para a RPC.
(28)
Além disso, a empresa tailandesa era coligada com o único produtor chinês de MAE que colaborou no inquérito. A Comissão investigou se o facto de as duas empresas serem coligadas poderia ter um impacto na determinação do valor normal. Relembre-se a este respeito que inquéritos anteriores (nomeadamente dois inquéritos anti-evasão) revelaram que a empresa tailandesa tinha sido criada por um produtor chinês em resposta à instituição de medidas anti-dumping para o produto em causa. A mesma conclusão é confirmada pelo presente inquérito, como se explica detalhadamente no considerando 38. Atendendo à ligação comprovada entre o produtor chinês e o produtor tailandês, considerou-se não ser adequado utilizar as informações prestadas pela única empresa que colaborou no inquérito no país análogo proposto. Por conseguinte, tendo em conta todos os factores acima referidos e em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, a Tailândia não foi considerada como um país análogo adequado para a determinação do valor normal.
(29)
Tendo em conta os factos acima descritos no que diz respeito à Tailândia, a falta de qualquer cooperação do país anteriormente utilizado como país análogo (Índia) e, ainda, o facto de nenhuma das empresas chinesas que exportaram MAE para a UE ter colaborado no inquérito, foi considerado adequado basear o valor normal em qualquer outra base razoável, a saber, nos preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar.
b) Valor normal
(30)
Em virtude dos factos descritos anteriormente, foi decidido basear a determinação do valor normal nos preços da indústria da União, em conformidade com o disposto na alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, nos preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar. O valor normal foi assim calculado com base em dados verificados nas instalações do produtor da União requerente. Verificou-se que as vendas realizadas no mercado interno pelo produtor do produto similar eram representativas quando comparadas com o produto em causa exportado para a UE da RPC. Dado que os preços de venda da indústria da União estavam a provocar prejuízo, tiveram de ser devidamente ajustados a fim incluir uma margem de lucro razoável, tal como se encontra previsto na alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base. A este respeito, foi utilizada uma margem de lucro razoável de 5 %, considerada razoável para este tipo de actividades comerciais.
c) Preço de exportação
(31)
Em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, e na ausência de colaboração de qualquer produtor-exportador chinês, o preço de exportação foi calculado utilizando dados do Eurostat.
d) Comparação
(32)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que influenciam os preços e a sua comparação, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Quando tal se revelou necessário, as diferenças nos custos de transportes, seguros e quaisquer outros custos relacionados com o transporte foram objecto de ajustamentos.
e) Margem de dumping
(33)
Tendo em conta o que foi acima exposto e a ausência de quaisquer outras informações fiáveis, a margem de dumping a nível do país para a China foi calculada por comparação das médias ponderadas e expressa em percentagem do preço CIF, fronteira da União, do produto não desalfandegado, sendo de 20,7 %.
f) Conclusão relativa ao dumping
(34)
O inquérito estabeleceu a existência do dumping durante o PIR. Esta conclusão baseou-se i) por um lado, nos preços de exportação estabelecidos pelo Eurostat, pelas razões explicadas no considerando 23, e ii) por outro, no valor normal determinado com base nos preços da indústria da União, em conformidade com o disposto na alínea a) do n.o 7 doartigo 2.o do regulamento de base, pelas razões explicadas nos considerandos 24 a 29.
3. Reincidência do dumping
(35)
Após a análise da existência de dumping durante o PIR, foi examinada a probabilidade de reincidência do dumping. Na ausência de colaboração dos produtores-exportadores chineses, à excepção de uma empresa que exportou apenas para países não membros da UE, e dada a falta de informação publicamente disponível, as conclusões que se seguem baseiam-se principalmente nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, a saber, dados do Eurostat, dados da única empresa colaborante, estatísticas chinesas e pedido de reexame.
(36)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: a) a capacidade não utilizada e o comportamento, em termos de volumes e preços, dos produtores-exportadores chineses e b) a atractividade do mercado da UE para os exportadores chineses, em termos de preços e volumes.
a) Capacidade não utilizada e comportamento dos produtores-exportadores chineses
(37)
Importa recordar que, na ausência de colaboração por parte dos outros produtores-exportadores, com excepção da WHS, a Comissão não dispunha de informações relativas à produção na RPC, à capacidade de produção não utilizada e às vendas no mercado chinês, excepto em relação ao produtor colaborante.
(38)
O único produtor chinês colaborante tinha reduzido significativamente a sua própria capacidade de produção entre 2005 e o PIR (os números exactos não podem ser divulgados por razões de confidencialidade). Contudo, este produtor chinês está em condições para expandir novamente a sua capacidade de produção. Com efeito, esta capacidade de produção reduzida poderia ser restabelecida de imediato e sem esforço, dado que o produtor ainda possui um estabelecimento industrial vazio perto do estabelecimento operacional. Nessa unidade, o produtor chinês poderia restabelecer, em pouco tempo (ou seja, no prazo de seis meses), uma linha de produção de MAE utilizando o equipamento existente; este está actualmente ao serviço de outras necessidades de produção, mas poderia ser readaptado para aumentar a produção total de MAE. A este respeito, importa igualmente assinalar que este produtor chinês não efectua vendas no mercado interno nem tem planos óbvios para dar início a esse tipo de vendas no futuro próximo. Consequentemente, este produtor poderia rapidamente aumentar a sua produção e direccioná-la para quaisquer mercados de exportação (incluindo o mercado da UE, para o qual não vende actualmente), se as medidas viessem a caducar. A empresa confirmou igualmente que, se as medidas anti-dumping fossem revogadas, a unidade de produção da empresa tailandesa coligada seria encerrada e toda a produção de MAE seria repatriada para a China. A empresa colaborante não manteve um nível elevado de investimentos, o que se explica facilmente pela existência da sua empresa tailandesa coligada, pelo baixo nível de investimento geralmente necessário para este de tipo de actividades de fabrico e pelo curto espaço de tempo necessário para reorientar as máquinas para a produção de MAE.
(39)
No que diz respeito aos produtores chineses não colaborantes, conclui-se que existem ainda capacidades não utilizadas na RPC. Esta conclusão baseia-se no facto de as exportações chinesas no seu conjunto terem diminuído e de não haver dados que indiciem um declínio da capacidade na RPC. Além disso, refira-se que a adaptação das máquinas e dos equipamentos em geral na indústria de MAE pode ser realizada num curto espaço de tempo, pelo que é fácil restabelecer as capacidades para as adaptar aos desenvolvimentos no mercado de MAE.
(40)
No que se refere às vendas de exportação para países terceiros do único produtor chinês colaborante, este apenas forneceu informações parciais que sugerem que as suas vendas aumentaram cerca de 10 % entre 2006 e o PIR. No mesmo período, o seu preço médio de exportação para países terceiros aumentou 0,7 %.
(41)
Quanto à evolução do conjunto das exportações chinesas para outros países, foram consultadas as estatísticas chinesas disponíveis, a fim de determinar os volumes e os preços das exportações chinesas. Estes dados confirmam que a exportação de MAE da China sofreu uma diminuição significativa no período compreendido entre 2004 e o PIR. De acordo com as estatísticas chinesas, o volume de MAE exportado em 2004 foi de 198 milhões de unidades, ao passo que, durante o PIR, apenas foram exportados 89 milhões de unidades. Por outro lado, o preço médio de venda diminuiu acentuadamente no período entre 2004 e 2007, para finalmente atingir níveis ligeiramente inferiores aos de 2004 durante o PIR. O facto de os volumes das exportações chinesas de MAE terem representado, durante o PIR, apenas 45 % do seu nível de 2004, enquanto o preço médio de exportação foi, no mesmo período, inferior em 7 % ao registado em 2004, confirma a existência de fortes incentivos para todos os produtores chineses, quer tenham ou não colaborado no inquérito, voltarem aos níveis de exportação anteriores, tendo em conta as suas capacidades disponíveis e a tendência para a subida dos preços de exportação observada nos últimos anos. Nestas circunstâncias, parece razoável acreditar que, se se permitir que as medidas anti-dumping caduquem, o mercado da União se tornará um alvo muito atraente para todos os produtores chineses, que tentarão assim exportar para o mercado da UE em quantidades consideráveis.
b) Atractividade do mercado da UE
(42)
Antes da instituição de direitos anti-dumping, a UE era, para a RPC, em termos de volume global, o segundo mercado de exportação mais significativo no que diz respeito aos MAE. A parte de mercado da RPC diminuiu constantemente após a instituição das medidas anti-dumping, as quais foram prorrogadas na sequência de dois inquéritos anti-evasão e reexaminadas em 2008 para alargar o seu âmbito de aplicação. As partes de mercado permaneceram substancialmente estáveis no período considerado, tendo apenas diminuído ligeiramente para 3,2 % (- 0,4 %) durante o PIR. Contudo, a dimensão do mercado da UE, que ocupa o segundo lugar após os EUA, e a consequente procura fazem da UE um alvo importante quando comparado com outros mercados de exportação da China. A presença chinesa no mercado da UE no passado e a importância deste mercado indiciam claramente que os produtores chineses tentariam, no futuro, recuperar partes de mercado na UE.
(43)
Além disso, há indicações claras de que certas partes na China estão a seguir o presente inquérito com particular atenção e consideram a possibilidade de começar a exportar para a UE. A este respeito, refira-se que, no seguimento do início do processo, a Comissão foi abordada por um produtor chinês, não mencionado no pedido de reexame da caducidade, comunicando que a sua empresa foi estabelecida em 2005, produz MAE e prevê a exportação de MAE para a UE a partir de 2009. Esta empresa considerou inicialmente a possibilidade de colaborar no inquérito, mas não respondeu ao questionário. O acima exposto confirma que a UE continua a ser, para os produtores chineses, um mercado atractivo, apesar das medidas anti-dumping em vigor, e que, se estas viessem a caducar, o incentivo desses produtores para iniciar, aumentar ou retomar as exportações para a UE seria significativamente reforçado.
(44)
A importância histórica e a atractividade da UE enquanto mercado de MAE são igualmente confirmadas pelas persistentes tentativas, no passado, de evasão ou absorção das medidas anti-dumping em vigor. Efectivamente, desde a instituição das medidas anti-dumping contra a RPC, os exportadores chineses têm tentado repetidamente evadi-las e absorvê-las, a fim de aceder ao mercado da UE. Recorde-se que, no seguimento de um processo anti-absorção, as actuais medidas foram reforçadas em 2000, tornadas extensivas ao Vietname e ao Laos em 2004 e 2006, respectivamente, devido à existência de práticas de evasão, e alteradas em 2008 no que diz respeito à definição de produto em causa, igualmente devido à existência de práticas de evasão, as quais consistiram em modificar ligeiramente o produto em causa.
(45)
Quanto aos preços, de acordo com as estatísticas chinesas, o preço médio de exportação da RPC para mercados de países terceiros é mais elevado do que o preço médio de exportação da RPC para a UE, mas é ainda significativamente inferior aos preços médios da Índia e da Tailândia - os seus potenciais concorrentes directos - no mercado da UE. Os dados pertinentes relativos às exportações chinesas sugerem que os produtores chineses têm uma posição já bem estabelecida na maioria dos outros mercados, contrariamente ao que acontece com o seu actual desempenho na UE. É assim claro que o mercado da UE representaria uma opção financeiramente atractiva para os exportadores chineses, pois poderiam vender a preços mais elevados na UE sem comprometerem as suas vendas no resto do mundo e ainda subcotar os preços dos seus principais concorrentes na UE, vendendo a preços de dumping.
c) Medidas de defesa comercial aplicadas por países terceiros
(46)
Nenhum país terceiro aplica medidas de defesa comercial às importações de MAE originários da RPC.
4. Conclusão
(47)
O inquérito revelou que tanto o produtor-exportador colaborou como, muito provavelmente, os outros produtores-exportadores chineses dispõem de uma capacidade não utilizada considerável, tendo em conta a diminuição significativa das suas exportações entre 2004 e o PIR. Revelou igualmente que há um interesse constante das partes chinesas em penetrar no mercado da UE. Além disso, o único produtor colaborante poderia facilmente desviar a sua capacidade de produção da Tailândia novamente para a China, se as medidas anti-dumping fossem revogadas.
(48)
Tendo em conta as capacidades não utilizadas dos produtores chineses e a versatilidade das suas máquinas e equipamentos, é provável que as importações da RPC para o mercado da UE sejam retomadas em quantidades significativas, caso se permita a caducidade das medidas anti-dumping. O mercado da UE é actualmente o único no mundo em que existem medidas anti-dumping e os factos estabelecidos sugerem que os exportadores chineses tentariam certamente recuperar, logo que possível, as partes de mercado anteriormente detidas, tirando partido da adaptabilidade necessária das capacidades. Esta conclusão é reforçada pelo facto de os referidos exportadores poderem permitir-se vender a preços inferiores aos de todos os seus concorrentes no mercado da UE e de terem já demonstrado que o fizeram durante o PIR.
(49)
Com base em todos estes factos e conclusões, é provável que, caso os exportadores chineses retomem as suas exportações para a UE, estas se façam a preços inferiores ao valor normal. Fica assim estabelecido como provável que, se as medidas em vigor forem revogadas, haverá uma reincidência do dumping por parte da China.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
(50)
Durante o PIR, os MAE foram fabricados na UE pelos seguintes produtores:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itália.
(51)
O primeiro produtor é o requerente e colaborou no inquérito. O outro produtor da União (mais pequeno) não colaborou. O inquérito estabeleceu que o requerente representou mais de 50 % da produção total da União de MAE no PIR. Considera-se, por conseguinte, que esta empresa representa a indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base. A referida empresa passa a ser designada por «indústria da União». O requerente e as suas filiais não estão coligados com os produtores-exportadores chineses.
(52)
Importa referir que, no passado, a indústria da União era originalmente composta por dois produtores diferentes (Koloman Handler, da Áustria, e Robert Krause, da Alemanha) que faliram e foram adquiridos por um grupo austríaco. Estas empresas foram objecto de restruturações significativas e a estrutura actual, a «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH», foi criada em 2003, ou seja, cerca de dois anos antes do período considerado. A sede desta empresa situa-se na Áustria, ao passo que a produção tem lugar na Hungria.
E. SITUAÇÃO NO MERCADO DA UE
1. Consumo no mercado da UE
(53)
As respostas ao questionário do produtor da União que colaborou foram utilizadas para determinar as vendas de MAE efectuadas pela indústria da União no mercado da UE. Foram ainda utilizadas outras informações disponíveis para calcular as vendas do produtor da União não incluído na definição de indústria da União.
(54)
Os dados referentes aos volumes de importação foram obtidos a partir das estatísticas do Eurostat, com excepção das importações da Tailândia cujos dados foram extraídos das respostas ao questionário recebidas no âmbito do processo anti-dumping paralelo referente a esse país.
(55)
Nesta base, o consumo de MAE na UE diminuiu 4 % durante o período considerado, tendo passado de 170-180 milhões de unidades em 2005 para 165-175 milhões de unidades no PIR (12).
2. Importações provenientes do país em causa
a) Volume e parte de mercado das importações
2005
2006
2007
PIR
Volume de importações
100
49
41
43
Parte de mercado (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
A fim de estabelecer o volume total de importações do produto em causa provenientes da RPC, considerou-se adequado incluir as importações provenientes dos países aos quais as medidas anti-dumping actuais foram tornadas extensivas, em conformidade com o n.o 3 do artigo 13.o do regulamento de base, a saber, o Vietname e o Laos (ver considerandos 4 e 5). Na verdade, partiu-se do princípio de que as importações provenientes destes países eram, com efeito, de produtos originários da RPC. Nesta base, foi estabelecido que o volume total de importações de MAE da RPC diminuiu mais de 50 % no período considerado. A parte de mercado diminuiu na mesma proporção durante esse período. Convém, todavia, assinalar que esse valor inclui as importações expedidas do Laos apenas em 2005, e que estas representaram metade das importações nesse ano. Refira-se ainda que o inquérito anti-evasão referente às importações de MAE expedidas do Laos foi iniciado em Abril de 2005.
(57)
A parte de mercado da RPC passou de 7,0 % para 3,8 % em 2006, tendo permanecido estável desde então (em cerca de 3 %). Note-se que, no âmbito do reexame da caducidade anterior, as partes de mercado da RPC diminuíram, tendo passado de 14,8 % em 1998 para 1,9 % em 2001, ou seja, a parte de mercado da RPC no que diz respeito aos MAE é agora maior do que no final do período examinado aquando do reexame da caducidade anterior.
b) Preços das importações do produto em causa/subcotação
(58)
Dos três importadores que colaboraram, apenas um importou MAE da RPC durante o PIR. Estas importações foram pouco significativas em comparação com as importações totais da RPC e consistiram em mecanismos com 17 ou 23 argolas sujeitos a um preço mínimo de importação. Por conseguinte, não podiam ter sido utilizadas como base representativa. De acordo com as estatísticas do Eurostat, os preços de importação dos MAE originários da RPC diminuíram 5 % no período considerado e os preços chineses subcotaram os preços da indústria da União em cerca de 10 % (não tendo em conta os direitos anti-dumping). Porém, o nível absoluto de preços comunicado pelo Eurostat parece bastante elevado em comparação com os preços de importação indicados nas estatísticas de exportação chinesas e nos dados do Eurostat relativos a outros países terceiros. Tal como acima se indica, é provável que, se as medidas forem revogadas, os preços de exportação chineses tenham de ser alinhados pelos dos seus concorrentes estrangeiros (Tailândia, Índia); nesse caso, a taxa de subcotação seria muito mais significativa.
c) Importações provenientes de outros países terceiros
2005
2006
2007
PIR
Índia
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Tailândia
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hong Kong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Outros
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Relativamente às importações provenientes de outros países terceiros, as importações de MAE originários da Índia estão a diminuir, ao passo que as importações de MAE originários da Tailândia aumentaram ligeiramente durante o PIR, altura em que foram mais elevadas do que em anos anteriores. Tal como outros países, Hong-Kong está a exportar MAE para a UE, mas não foram apresentadas observações a este respeito nem estão disponíveis mais informações.
3. Situação económica da indústria da União (13)
a) Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2005
2006
2007
PIR
Produção
100
102
118
119
Capacidade de produção
100
91
100
103
Utilização da capacidade (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
No período considerado, a produção aumentou quase 20 %, ao passo que a capacidade permaneceu relativamente estável. Consequentemente, a utilização da capacidade seguiu uma tendência semelhante à da produção, tendo aumentado 9 pontos percentuais.
(61)
O nível de utilização da capacidade durante o PIR ficou, contudo, abaixo do nível atingido em 2001, ou seja, no período de inquérito do reexame da caducidade anterior. A taxa de utilização da capacidade situou-se, nessa altura, entre 70 % e 75 %.
b) Existências
2005
2006
2007
PIR
Existências finais
100
95
119
143
(62)
Durante o período considerado, as existências da indústria da União aumentaram, no seu conjunto, 43 %. Uma parte significativa da produção de MAE consiste em produtos normalizados, pelo que a indústria da União tem de manter um certo nível de existências para estar em condições de satisfazer rapidamente a procura por parte dos seus clientes. Qualquer aumento das existências finais superior à média indica dificuldades em vender os produtos (no mercado interno e no mercado de exportação). A sazonalidade das vendas deve igualmente ser tida em conta: as vendas são mais importantes no último trimestre do ano, correspondendo ao início do ano lectivo.
c) Volume de vendas, parte de mercado e crescimento
2005
2006
2007
PIR
Volume de vendas
100
113
118
123
Partes de mercado
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
As vendas da indústria da União no mercado da UE aumentaram 23 % no período considerado e as partes de mercado passaram de 24,4 % para 31,1 %, o que representa um aumento de quase 7 pontos percentuais. Este aumento das partes de mercado indica que o crescimento da indústria da União foi superior à evolução do consumo.
(64)
O nível absoluto da parte de mercado permaneceu, contudo, abaixo do nível de cerca de 40 % atingido em 2001 (o período de inquérito anterior).
d) Preços de venda e custos
2005
2006
2007
PIR
Preços de venda
100
88
88
88
(65)
A média ponderada do preço de venda da indústria da União aumentou 12 % ao longo do período considerado. Refira-se que, nos últimos anos, os preços das matérias-primas (aço) seguiram uma tendência crescente no mundo inteiro, e que o aço representa cerca de 40 % do custo unitário total. A partir de 2006, os preços de vendas começaram a dar prejuízo.
e) Rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow
2005
2006
2007
PIR
Rendibilidade
100
- 646
-62
- 115
Rendibilidade dos activos líquidos
100
-72
- 103
-53
Cash flow
100
56
42
- 131
(66)
A indústria da União ainda era rentável em 2005, mas a situação deteriorou-se seriamente no ano seguinte, devido a práticas de evasão que levaram à extensão das medidas em 2006 e da definição do produto em 2008. Embora se tenha registado uma melhoria da rendibilidade em 2007, a indústria da União continuou a não ser capaz de alcançar o limiar de rendibilidade e registou prejuízos durante o PIR. Contudo, estes foram pouco significativos.
(67)
O cash flow e a rendibilidade dos activos líquidos seguiram, em geral, a mesma tendência. Perante esta situação financeira, o requerente que representa a indústria da União enfrentaria indubitavelmente dificuldades para obter capital fora do grupo.
f) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
2005
2006
2007
PIR
Investimentos (euros)
100
190
85
80
(68)
Apesar de os investimentos terem registado uma tendência decrescente, ou seja, 20 % no período considerado, a indústria da União manteve um certo nível de investimentos para continuar a ser competitiva. Esses investimentos consistiram em novas máquinas destinadas a melhorar o processo de produção e a aumentar a competitividade.
(69)
Tal como se indica no considerando 66, a deterioração da situação financeira da indústria da União permite concluir que a sua capacidade para obter capital de fontes independentes ficou seriamente afectada.
g) Emprego, produtividade e salários
2005
2006
2007
PIR
Emprego
100
94
105
104
Produtividade
100
109
113
114
Massa salarial
100
102
107
111
Salários
100
109
102
106
(70)
No período considerado, o emprego (unidades a tempo inteiro) aumentou 4 % e a produtividade, medida em milhares de unidades produzidas por trabalhador nesse período, registou uma subida de 14 %; os custos globais da mão-de-obra subiram 11 %, o que facilmente se explica pelo aumento dos valores relativos ao emprego; o crescimento médio dos salários por trabalhador foi mais limitado.
h) Amplitude da margem de dumping efectiva
(71)
Com base nos dados mais fiáveis disponíveis, o inquérito estabeleceu a existência de um dumping de 20,7 % durante o PIR, o que é considerável.
4. Conclusão
(72)
A indústria da União sofreu uma reestruturação e beneficiou, até certo ponto, da instituição de medidas contra as importações objecto de dumping. A sua situação económica melhorou efectivamente nos últimos anos: produção, vendas, parte de mercado e emprego registam tendências positivas.
(73)
Porém, apesar desta evolução positiva, não foi possível à indústria recuperar plenamente do prejuízo anteriormente sofrido. Tal é principalmente evidenciado pelos indicadores financeiros: rendibilidade, cash flow e rendibilidade dos activos líquidos mostram ainda sinais de prejuízo. Além disso, a indústria não atingiu os níveis de vendas e de produção alcançados no passado. Tal deve ser igualmente considerado à luz do facto de que, durante parte do período examinado, as medidas foram minadas por práticas de evasão tal como descritas supra.
(74)
Apesar de a situação económica da indústria da União ter melhorado, manteve-se numa situação precária no período considerado.
F. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(75)
A indústria da União reestruturou as suas actividades e beneficiou das medidas anti-dumping. Contudo, embora essas medidas tenham sido instituídas pela primeira vez em 1997, apenas se tornaram inteiramente eficazes quando os efeitos das práticas de absorção e de evasão foram compensados. Apesar de a situação da indústria da União ter melhorado, permanece frágil e vulnerável.
(76)
Nestas circunstâncias, convém realizar uma análise da probabilidade da reincidência de prejuízo importante a fim de examinar se - caso as medidas venham a ser revogadas - a evolução prevista em termos de volumes e preços das importações originárias da RPC iria agravar a situação da indústria e causar um prejuízo importante.
1. Impacto do crescimento previsto das importações objecto de dumping sobre a indústria da União
(77)
Relembre-se que a China dispõe de uma significativa capacidade não utilizada e que a produção de MAE poderia facilmente ser aumentada em grande medida.Esta afirmação baseia-se nas conclusões acima expostas de que o único produtor chinês colaborante poderia facilmente restabelecer a sua capacidade de produção - actualmente reduzida - e mesmo encerrar a sua unidade de produção na Tailândia a fim de repatriar a produção para a China. Além disso, outros produtores chineses que não colaboraram no inquérito dispõem de capacidades não utilizadas significativas ou poderiam facilmente restabelecer essas capacidades, dado o curto espaço de tempo necessário para adaptar as máquinas e a versatilidade em geral dos equipamentos necessários para produzir MAE.
(78)
Foi estabelecido que qualquer produção suplementar de MAE na RPC seria com toda a probabilidade exportada em massa para a UE se as medidas fossem revogadas. Tal explica-se pelo facto de o mercado da UE permanecer significativo em termos de dimensão e por, historicamente, ser importante para os exportadores chineses, que certamente tentariam recuperar as partes de mercado perdidas. A atractividade do mercado da UE para os exportadores chineses é também claramente evidenciada pelas repetidas tentativas dos mesmos no sentido de evitar as medidas anti-dumping em vigor. Com efeito, as medidas foram absorvidas e evadidas através de países terceiros, tendo inclusivamente havido recurso a uma ligeira modificação dos produtos.
(79)
Por último, constata-se que as condições de qualquer futuro aumento das importações de MAE para a UE teriam graves consequências negativas para a situação da indústria da União. Tal como acima se indica, se as medidas forem revogadas, é de esperar que o volume das importações de MAE da RPC seja significativo. Além disso, essas importações exerceriam muito provavelmente uma forte pressão sobre os preços no mercado da UE e, consequentemente, sobre a indústria da União, tal como sugere a análise do nível de preços praticados nos mercados da UE e de países terceiros. Efectivamente, de acordo com o Eurostat, os preços chineses actuais são inferiores aos preços da UE em cerca de 10 % (com exclusão dos direitos anti-dumping), sendo actualmente muito mais elevados do que os preços médios praticados pelos potenciais concorrentes da China (Índia e Tailândia) no mercado da UE. Caso as medidas sejam revogadas e os produtores chineses fiquem em posição de exportar todos os tipos de MAE para a UE sem pagar quaisquer direitos anti-dumping, é mais do que provável que venham a alinhar os seus preços - pelo menos em certa medida - com os dos seus concorrentes. Tal é igualmente confirmado pelo (baixo) nível dos preços chineses nos mercados de países terceiros revelado pelas estatísticas de exportação da China. Por conseguinte, na ausência de medidas, o mercado da UE tornar-se-ia muito atractivo para os exportadores chineses.
2. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo
(80)
Com base no que precede, é provável que a caducidade das medidas anti-dumping sobre as importações de MAE originárias da RPC conduza a um aumento acentuado do volume de importações para a UE a preços muito baixos, o que levaria a uma baixa do nível geral dos preços no mercado da UE. Convém notar que a maior parte dos produtos no mercado de MAE se encontra altamente estandardizada e que, em consequência, o preço constitui o principal factor decisivo.
(81)
Tendo em conta a já precária situação da indústria da União, um aumento significativo das importações da RPC a preços de dumping, associado à subcotação significativa dos preços, teria indubitavelmente consequências graves para esta indústria. Tal causaria um prejuízo importante e aniquilaria os esforços desenvolvidos pela indústria no sentido de se reestruturar.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Introdução
(82)
A Comissão analisou se existiam motivos imperiosos que pudessem levar a concluir que a renovação das medidas anti-dumping em vigor não seria do interesse da União. Para o efeito, em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, o impacto das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo, bem como as consequências da caducidade das medidas, foram avaliados com base em todos os elementos de prova apresentados.
(83)
A fim de avaliar o impacto da eventual manutenção das medidas, todas as partes interessadas dispuseram da oportunidade de apresentar as suas observações, em conformidade com o n.o 2 do artigo 21.o do regulamento de base. Tal como acima se refere, só responderam ao questionário os produtores da União que colaboraram no inquérito e três importadores independentes. Um importador independente e um utilizador apresentaram igualmente observações, mas não responderam ao questionário.
2. Interesse da indústria da União
(84)
Quando, em 1995, foi apresentada a primeira denúncia anti-dumping, a indústria da União consistia em dois produtores: Koloman Handler GmbH, uma empresa austríaca, e Robert Krause GmbH & Co, uma empresa alemã. Estas duas empresas estavam há muito presentes no mercado da UE, mas enfrentavam grandes dificuldades financeiras, devido, entre outros factores, a importações efectuadas em condições desleais.
(85)
A sua situação económica era tão difícil que ambas se viram na obrigação de declarar falência. A Robert Krause GmbH declarou falência em 1998 e a sua sucessora teve de fazer o mesmo em 2002, ao passo que a Koloman Hander se tornou insolvente em 2001. Ambas as empresas foram adquiridas por outra empresa, a SX Bürowaren Produktions- und GmbH Handels, que, por sua vez, foi adquirida pela Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, o autor da denúncia no presente reexame.
(86)
Desde então, a actividade foi reestruturada para se tornar mais competitiva à escala mundial, mas sobretudo no principal mercado do autor da denúncia, a saber, o mercado da UE.
(87)
A aquisição da Bensons, um operador comercial bem estabelecido no sector dos MAE, que conta com empresas nos Países Baixos, em Singapura, no Reino Unido e nos EUA, revela claramente o desejo de a indústria da União intensificar o seu acesso ao mercado mundial e a seriedade do seu empenho na reestruturação.
(88)
Os esforços do autor da denúncia foram frutuosos, pelo menos em parte, como revela a análise da situação económica da empresa. Nos últimos anos, a produção, o volume de vendas e a parte de mercado aumentaram, tal como o emprego.
(89)
Os esforços envidados pela indústria a fim de melhorar a sua situação foram, no entanto, comprometidos, uma vez que os efeitos das medidas contra as importações desleais foram diluídos por práticas de absorção e de evasão. Consequentemente, apesar de uma melhoria significativa, a situação da indústria permanece frágil, como revela a evolução dos indicadores financeiros.
(90)
Por conseguinte, a indústria continua vulnerável aos efeitos de qualquer aumento das importações da RPC a preços baixos e de dumping. É evidente que, se as medidas fossem revogadas, a indústria enfrentaria novamente graves dificuldades que poderiam conduzir ao seu desaparecimento definitivo. Através dos seus esforços de reestruturação, a indústria da União provou ser viável e estar ainda em condições de fornecer uma parte importante do mercado da UE, mas, para alcançar uma situação sã e sólida, precisa de uma protecção adicional que seja eficaz contra as importações objecto de dumping.
(91)
Nesta base, conclui-se que seria do interesse da indústria da União manter as medidas por um novo período de cinco anos.
3. Interesse dos importadores
(92)
Quatro importadores independentes participaram no presente inquérito, mas apenas três deles apresentaram respostas ao questionário. Contudo, tinham já deixado de importar MAE da RPC, à excepção de um deles, que importou unicamente mecanismos com 17 e 23 argolas sujeitos a um preço mínimo de importação. Enquanto dois deles se opuseram ao inquérito e contestaram as medidas anti-dumping aplicadas durante dez anos, o terceiro manteve-se relativamente neutro e indicou que não tinha sido afectado pelas medidas em vigor.
(93)
Os importadores queixaram-se principalmente do número limitado de fontes de abastecimento no mercado da UE, dada a amplitude das medidas anti-dumping aplicadas às importações provenientes da RPC e a importante parte de mercado da indústria da União, bem como o facto de esta deter igualmente um importante distribuidor de MAE no mercado da UE, o qual tem, alegadamente, uma certa exclusividade para os MAE originários da Índia.
(94)
A este respeito, refira-se que existem actualmente várias fontes de abastecimento no mercado da UE, quer se trate da indústria da União, quer do outro produtor da União, quer de fontes diferentes da RPC, como, por exemplo, a Tailândia.
(95)
Além disso, apesar de ser verdade que o nível das medidas em vigor é relativamente elevado, importa relembrar que estas foram aumentadas em resultado de um inquérito que revelou que as mesmas tinham sido absorvidas pelos exportadores chineses. Por conseguinte, o nível actual justifica-se inteiramente.
(96)
Desde a instituição das medidas e o reforço do seu nível, as importações da RPC recuaram significativamente, tendo representado apenas uma pequena parte do mercado da UE durante o PIR. Contudo, os importadores adaptaram-se à situação e mudaram as fontes de abastecimento. Embora reconhecendo que, sem medidas, os importadores teriam uma maior escolha de fontes de abastecimento, dado que, actualmente, não importam MAE da RPC, a manutenção das medidas não teria qualquer efeito adverso sobre a situação económica desses importadores.
(97)
Nesta base, conclui-se que a manutenção das medidas em vigor não afectaria significativamente os importadores.
4. Interesse dos utilizadores
(98)
O único utilizador que respondeu ao questionário apresentou argumentos a favor da prorrogação das medidas, argumentando que os MAE produzidos na UE são de qualidade muito superior à dos importados da RPC.
(99)
Um outro utilizador formulou algumas observações, mas não forneceu dados que as consubstanciassem. Tal sugere que, embora as medidas estivessem instituídas, os utilizadores não foram significativamente afectados pelas mesmas. Assim, a situação dos utilizadores não deverá deteriorar-se em resultado da manutenção das medidas anti-dumping.
5. Interesses da indústria a montante
(100)
Os fornecedores de chapas e fios de aço vendem uma parte negligenciável da sua produção à indústria da União, pelo que não serão afectados pelo resultado do presente processo. Nenhum destes fornecedores se deu a conhecer enquanto parte interessada.
6. Concorrência e efeitos de distorção do comércio
(101)
No que respeita aos efeitos da eventual caducidade das medidas sobre a concorrência na UE, convém assinalar que existe apenas um reduzido número de produtores de MAE a nível mundial, na sua maioria chineses ou controlados por produtores-exportadores chineses. O desaparecimento dos poucos produtores que ainda não são controlados pelas empresas chinesas teria, pois, efeitos negativos sobre a concorrência na UE.
7. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(102)
Tendo em conta os elementos e considerações precedentes, conclui-se que não existem motivos imperiosos contra a manutenção das actuais medidas anti-dumping.
H. DIVULGAÇÃO DAS INFORMAÇÕES E MEDIDAS ANTI-DUMPING
(103)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais a Comissão tenciona recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes também concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das informações. As alegações pertinentes apresentadas foram examinadas, mas não conduziram à alteração dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido manter as medidas anti-dumping em vigor.
(104)
Decorre do que precede que, conforme previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser renovadas as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da República Popular da China, instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 2074/2004,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação actualmente classificados no código NC ex 8305 10 00, originários da República Popular da China.
2. Para efeitos do presente artigo, os mecanismos de argolas para encadernação são constituídos por duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas pelo menos quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço. Estes mecanismos podem ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação.
3. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado é a seguinte:
a)
para mecanismos com 17 e 23 argolas (códigos TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 e 8305100035), o montante do direito é igual à diferença entre o preço mínimo de importação de 325 EUR por 1 000 unidades e o preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado;
b)
para outros mecanismos que não os com 17 ou 23 argolas (códigos TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 e 8305100034)
Taxa do direito
Código adicional TARIC
República Popular da China
-
World Wide Stationery Mfg, Hong Kong, República Popular da China
51,2 %
8934
-
todas as outras empresas
78,8 %
8900
Artigo 2.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação actualmente classificados no código NC ex 8305 10 00, expedidos do Vietname, independentemente de serem ou não declarados como originários do Vietname (códigos TARIC 8305100011 e 8305100021).
2. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação actualmente classificados no código NC ex 8305 10 00, expedidos da República Democrática Popular do Laos, independentemente de serem ou não declarados como originários da República Democrática Popular do Laos (códigos TARIC 8305100013 e 8305100023).
3. Para efeitos do presente artigo, os mecanismos de argolas para encadernação são constituídos por duas folhas rectangulares ou fios de aço a que estão fixadas, pelo menos, quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço. Estes mecanismos podem ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argola para encadernação.
4. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado é a seguinte:
a)
para mecanismos com 17 e 23 argolas (códigos TARIC 8305100021 e 8305100023), o montante do direito é igual à diferença entre o preço mínimo de importação de 325 euros por 1 000 unidades e o preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado;
b)
para outros mecanismos que não os com 17 ou 23 argolas (códigos TARIC 8305100011 e 8305100013), o montante do direito é de 78,8 %.
Artigo 3.o
Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Artigo 5.o
O presente regulamento será publicado no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 22 de Fevereiro de 2010.