ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
DECISÃO DA COMISSÃO
de 21 de março de 2012
relativa ao Auxílio estatal SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) executado pela República Checa a favor da České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - possível existência de elementos de Auxílio estatal no âmbito de um empréstimo concedido pela Osinek a.s.)
[notificada com o número C(2012) 1664]
(Apenas faz fé a versão em língua checa)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/637/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Tendo em conta a decisão através da qual a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (1) relativamente ao auxílio SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
Após ter convidado os interessados a apresentarem observações nos termos do referido artigo e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
(1)
Em maio de 2009, com base na informação publicamente disponível, a Comissão tomou conhecimento de que uma empresa estatal em liquidação denominada Osinek a.s. («Osinek») tinha aceitado conceder um empréstimo de 2,5 mil milhões de CZK (cerca de 100 milhões de EUR) à ČSA - Czech Airlines a.s. («ČSA»). A Comissão solicitou informações à República Checa por cartas de 14 de maio e de 24 de setembro de 2009. A República Checa forneceu à Comissão informações adicionais por cartas de 10 de setembro e 25 de novembro de 2009.
(2)
Por carta de 24 de fevereiro de 2010, a Comissão comunicou à República Checa a sua decisão de dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE relativamente a esta medida (a seguir denominada «decisão de início do procedimento»). A República Checa apresentou observações sobre a referida decisão por carta de 26 de abril de 2010. A Comissão colocou questões adicionais por carta de 6 de julho de 2010, a que a República Checa respondeu em 15 de setembro de 2010.
(3)
A decisão de início do procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão convidava as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre a medida.
(4)
A Comissão recebeu observações de quatro partes interessadas: o Travel Service and Icelandair Group, em 10 de março de 2011, a Czech Connect Airlines a.s., em 11 de março de 2011, a JOB AIR Technic a.s., em 10 de março de 2011 e a ČSA, em 14 de março de 2011. A Comissão transmitiu essas observações à República Checa, a quem foi dada a possibilidade de responder; a Comissão recebeu a resposta por carta de 12 de maio de 2011.
2. DESCRIÇÃO PORMENORIZADA DA MEDIDA
2.1. O empréstimo da Osinek
(5)
A medida objeto de investigação é um empréstimo concedido pela Osinek, em 30 de abril de 2009, à companhia aérea de bandeira da República Checa, ČSA. O empréstimo foi desembolsado em três parcelas do seguinte modo:
a)
A primeira parcela, de 800 milhões de CZK, foi desembolsada em 11 de maio de 2009;
b)
A segunda parcela, de 900 milhões de CZK, foi desembolsada em 30 de julho de 2009; e
c)
A terceira parcela, de 800 milhões de CZK, foi desembolsada em 24 de setembro de 2009.
(6)
A data prevista para o reembolso era 30 de novembro de 2010, com a possibilidade de uma prorrogação. A taxa de juro sobre o empréstimo foi calculada com base na Prague Interbank Offered Rate a três meses (a seguir denominada «PRIBOR a três meses»), majorada de 300 pontos de base como prémio de risco, isto é, 5,51 % à data em que foi assinado o contrato de empréstimo. Os juros eram devidos, numa base trimestral, no último dia útil de um trimestre civil (período de juros). Tais juros eram calculados diariamente a partir do dia anterior ao reembolso do empréstimo da Osinek.
(7)
Segundo as autoridades checas, o prémio de risco de 300 pontos de base reflete corretamente a margem de risco adequada correspondente à situação financeira da empresa, que tinha uma notação B atribuída pela Standard & Poor’s (situação financeira frágil), e o nível de cobertura por garantia do empréstimo, que se elevava a 110 % do montante do empréstimo.
(8)
As garantias utilizadas para garantir o empréstimo incluíam edifícios situados no aeroporto Ruzyně de Praga, terrenos, existências e peças sobressalentes. O valor de mercado da maior parte das garantias foi estabelecido por um perito independente. Ao contrato de empréstimo da Osinek foram adicionados quatro adendas, mediante as quais a lista dos ativos utilizados em garantia foi alargada e alterada (3). As autoridades checas alegam que todas estas alterações respeitavam a condição estabelecida no contrato de empréstimo celebrado com a Osinek, segundo o qual o montante efetivo do empréstimo não podia em nenhum momento exceder 90 % do valor das garantias ou o montante máximo do empréstimo acordado.
(9)
O empréstimo da Osinek não foi reembolsado, tal como inicialmente previsto. Em vez disso, a garantia foi liberada e, em 30 de junho de 2010, a dívida foi capitalizada (através da conversão de dívidas em capital).
Quadro 1
Panorâmica das garantias do empréstimo da Osinek
Garantia
Valor em CZK (milhões)
Valor determinado por
Período de garantia
Edifício operacional - Hangar F (incluindo o terreno sob o edifício)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 1 de junho de 2009
A partir de 11 de maio de 2009 (1.a parcela)
Edifício administrativo «APC» (incluindo o terreno sob o edifício)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 30 de julho de 2009 (2.a parcela) até 9 de dezembro de 2009 (anulada pela 3.a adenda)
Peças sobresselentes (peças sobresselentes rotativas e/ou de motores de substituição)
[150 - 165]
Avaliação baseada no valor contabilístico líquido em 30 de setembro de 2009
A partir de 24 de setembro de 2009 (3.a parcela)
Peças sobresselentes (rotativas do tipo A310 (todos) e Boeing
[520 - 575]
Avaliação baseada no valor contabilístico líquido em 30 de setembro de 2009
A partir de 24 de setembro de 2009 (3.a fração) até 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
Terrenos adjacentes ao «APC», edifício administrativo
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda) até 25 de janeiro de 2010
Terrenos adjacentes ao Hangar F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda)
Peças sobresselentes, tipo: A319/320
[265 - 290]
Com base no valor contabilístico líquido
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda)
Peças sobresselentes, tipo: A310, ATR e Boeing
[440 - 485]
Com base no valor contabilístico líquido
A partir de 22 de setembro de 2009 (2.a adenda)
Simulador de voo
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 10 de setembro de 2009
A partir de 22 de setembro de 2009 (2.a adenda)
1 Boeing 737-55s, matrícula: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 7 de dezembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
2 Boeing 737-55s, matrículas: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 7 de dezembro de 2010
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a parcela) até 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
Material informático
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Peritagem de 30 de novembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
Marca comercial «ČSA CZECH AIRLINES»
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Peritagem de 30 de novembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
Quota social da ČSA na ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Peritagem de 20 de janeiro de 2010
A partir de 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
2.2. Âmbito da presente decisão
(10)
A decisão de início do procedimento, de 24 de fevereiro de 2010, diz respeito ao empréstimo da Osinek de 2,5 mil milhões de CZK com base no contrato de empréstimo celebrado em 30 de abril de 2009 e tem em consideração o facto de a liberalização da garantia do empréstimo ter já sido efetuada com base na resolução do governo checo n.o 1343, de 26 de outubro de 2009. Contudo, a liberalização da garantia do empréstimo e a sua capitalização (conversão da dívida em capital) foram notificadas à Comissão em 12 de maio de 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Plano de reestruturação) e executadas em junho de 2010. Por conseguinte, a presente decisão só abrange o empréstimo da Osinek de 2,5 mil milhões de CZK, em si, com base no contrato de empréstimo celebrado em 30 de abril de 2009. A apreciação da liberalização da garantia do empréstimo e a subsequente conversão da dívida em capital do empréstimo da Osinek constituirão o objeto da decisão final no processo SA.30908.
2.3. A Osinek
(11)
A Osinek era uma sociedade de titularização criada para supervisionar o encerramento das minas de carvão na República Checa e a sua revitalização. No momento em que o empréstimo foi concedido, era detida a 100 % pelas autoridades checas sob a supervisão do Ministério das Finanças. Em 5 de novembro de 2008, a Osinek entrou em liquidação. Antes da sua liquidação, esta empresa tinha ainda fundos à sua disposição e aparentemente procurava diferentes possibilidades de investimento. O empréstimo da Osinek acordo foi concluído e assinado em 30 de abril de 2009, em nome da Osinek pelo liquidatário. A fim de identificar os potenciais riscos associados ao empréstimo, a Osinek encomendou uma análise económica da ČSA a um perito independente, a empresa European Business Consulting spol. s.r.o. («EBC»), bem como uma análise jurídica ao escritório de advogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Em 29 de setembro de 2009, a Osinek e o Ministério da Indústria e do Comércio da República Checa assinaram um acordo, em virtude do qual os créditos da Osinek sobre a ČSA decorrentes do contrato de empréstimo foram transferidos para o Ministério, na sequência do processo de liquidação da Osinek. A ČSA foi informada dessa transferência no próprio dia. Em 8 de março de 2010, o processo de liquidação da Osinek foi concluído.
(13)
Em 3 de maio de 2010, o governo checo adotou a Resolução n.o 333 relativa ao plano de reestruturação da ČSA, com base na qual o governo checo instruiu o Ministério da Indústria e do Comércio para libertar os ativos penhorados correspondentes a algumas das garantias antes do aumento de capital da ČSA. A capitalização do empréstimo (conversão de dívidas em capital) baseava-se juridicamente nessa resolução e foi executada em 30 de junho de 2010.
2.4. O beneficiário ČSA
(14)
A ČSA é a companhia aérea de bandeira da República Checa desde 1923. Tem a sua sede em Praga e opera a partir do aeroporto Ruzyně dessa cidade. A ČSA é a maior companhia aérea baseada no aeroporto Ruzyně de Praga, representando cerca de 37 % dos passageiros cuja viagem tem início ou termina em Praga. A ČSA é membro da aliança Sky Team. Antes da reestruturação, a frota da ČSA era de 51 aeronaves. Esta companhia oferece serviços de transporte aéreo regular (para 104 destinos em 44 países). Oferece igualmente voos charter, serviços de carga, de assistência em escala (gere cerca de 60 % de todos os passageiros do aeroporto Ruzyně de Praga), de manutenção de aeronaves, de formação de tripulações, de fornecimento de refeições e explora lojas francas no referido aeroporto e o serviço de vendas isentas de impostos a bordo.
2.4.1. Estrutura da propriedade
(15)
A ČSA é uma empresa pública sendo 95,69 % das suas ações detidas pela República Checa através do Ministério das Finanças. Os acionistas minoritários são Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), a cidade de Praga (1,53 %) e a cidade de Bratislava (0,51 %).
(16)
Após a conclusão do processo de reestruturação, o Estado pretende encontrar um parceiro estratégico para a companhia. No âmbito da preparação para a privatização planeada, o governo checo decidiu criar uma nova estrutura empresarial sob a égide da Český aeroholding, a.s. («ČAH»).
(17)
Em 25 de outubro de 2011, a autoridade de concorrência checa aprovou a criação da ČAH que incluirá a ČSA, o aeroporto Ruzyně de Praga e as atuais filiais da ČSA, isto é, a Czech Airlines Handling, a Holidays Czech Airlines, a Technics e a ČSA Services s.r.o. A gestão e a estrutura da ČAH comportariam elementos de estrutura de uma holding financeira, cujo objetivo consiste em reestruturar as empresas agrupadas na holding, com vista a facilitar o seu acesso a um financiamento comercial e prepará-las para uma próxima privatização.
2.4.2. Situação financeira da empresa
(18)
A ČSA registou dificuldades que pioraram de forma significativa em 2009, no auge da atual crise económica. Embora a empresa não tenha, em qualquer momento, estado a ponto de ser objeto de um processo de insolvência segundo o direito checo, registou uma evolução claramente negativa em termos dos seus indicadores financeiros fundamentais.
Quadro 2
Ativo líquido e capital da ČSA, 2006-2008 (milhares de CZK)
2006
2007
2008
2009
Ativo líquido
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Fonte: Relatórios anuais da ČSA
Quadro 3
Alterações nas finanças da ČSA (milhares de CZK)
(milhares) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Lucros/perdas
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Volume de negócios (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Fluxos de tesouraria líquidos ligados à atividade
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dívida
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Valor líquido dos ativos
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Fonte: Demonstrações financeiras fornecidas pela ČSA
(19)
A empresa registou lucros em 2007 e 2008. No entanto, o seu resultado de exploração deteriorou-se significativamente em 2009. O seu volume de negócios diminuiu ligeiramente nos últimos quatro anos, mas o fluxo de tesouraria diminuiu consideravelmente. O nível da dívida manteve-se mais ou menos estável. A companhia foi compensando as suas perdas com a venda de ativos, especialmente no exercício financeiro de 2009.
(20)
A situação da companhia agravou-se em 2009, em especial após o verão, que é tradicionalmente um período rentável para a ČSA.
2.5. A decisão de início do procedimento
(21)
A Comissão deu início ao procedimento formal de investigação em 24 de fevereiro de 2010. Na sua decisão, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de a ČSA ser já umas empresas em dificuldade na aceção das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (6) no momento da concessão do empréstimo.
(22)
Além disso, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de as condições do empréstimo concedido pela Osinek à ČSA conferirem ou não, tendo em conta a sua situação financeira, uma vantagem económica que a empresa beneficiária não teria obtido em condições normais de mercado. Por outro lado, a Comissão colocou a questão de saber se, no caso de o empréstimo envolver um auxílio estatal, este auxílio poder ser considerado compatível nos termos das regras aplicáveis em matéria de auxílios estatais, em especial a Comunicação da Comissão «Quadro comunitário temporário relativo às medidas de auxílio estatal destinadas a apoiar o acesso ao financiamento durante a atual crise financeira e económica» (a seguir denominada «Quadro temporário») (7). Se se demonstrar que empréstimo da Osinek envolve um auxílio estatal, a medida teria efeitos prejudiciais sobre a concorrência, ou seja, prejudicaria as empresas que exploram rotas a partir do aeroporto Ruzyně de Praga ou que concorrem com a ČSA e as suas filiais em outros mercados.
3. OBSERVAÇÕES DA REPÚBLICA CHECA
(23)
Em resposta à decisão de início do procedimento, a República Checa apresentou observações em que alega que o empréstimo da Osinek respeitava o critério do «princípio do investidor numa economia de mercado», visto que não concedeu à ČSA benefícios económicos indevidos.
(24)
Em especial, a República Checa considera que na data da assinatura do contrato de empréstimo da Osinek a ČSA não era uma empresa em dificuldade e só passou a ser uma empresa em dificuldade em agosto de 2009. A República Checa alega que, apesar dos seus problemas crescentes, a ČSA sempre conseguiu garantir a sua viabilidade. Contudo, a situação alterou-se em finais de 2008 e no início de 2009 e continuou a deteriorar-se durante todo o ano devido à recessão económica mundial, que teve um grave impacto nos mercados dos transportes a nível mundial (8). Este facto, juntamente com a destabilização dos mercados do petróleo e as flutuações cambiais, contribuiu para a deterioração das condições financeiras da ČSA.
(25)
No decurso de 2009, a ČSA baseou-se em previsões assentes nos resultados dos anos anteriores e previa resultados muito melhores na época de verão. No entanto, os resultados do primeiro semestre de 2009 transmitidos à administração em meados de agosto, revelavam uma diminuição significativa das receitas médias da ČSA relativas a junho. Em agosto de 2009, tornou-se claro à administração que a empresa tinha deixado de estar em condições de prosseguir as suas atividades sem a adoção de medidas imediatas de redução de custos e sem assistência financeira de fontes externas.
(26)
No que se refere à existência de um possível elemento de auxílio estatal no empréstimo da Osinek, a República Checa defende que a taxa de juros respeita os requisitos da Comunicação da Comissão sobre a revisão do método de fixação das taxas de referência e de atualização («Comunicação sobre a taxa de referência») (9). Em especial, a República Checa afirma que era adequado utilizar a taxa PRIBOR a três meses como taxa de base para determinar os juros do empréstimo em questão, devido à volatilidade dos mercados financeiros no momento da assinatura do contrato de empréstimo da Osinek.
(27)
Dado que a ČSA não é avaliada de acordo com os sistemas de notação, a República Checa não pode apresentar elementos que comprovem o seu pressuposto de que a ČSA tinha uma notação B no momento em que o contrato de empréstimo da Osinek foi assinado. No entanto, a República Checa faz referência a um relatório de 27 de abril de 2009, elaborado pelo EBC, segundo o qual, a ČSA era solvente e fiável.
(28)
A República Checa reafirma que, para efeitos da garantia do empréstimo, a ČSA foi obrigada a fornecer garantias com um valor correspondente a, pelo menos, 110 % do montante do empréstimo durante toda a duração do mesmo. Assim, o montante do empréstimo efetivamente concedido à ČSA não podia exceder em qualquer momento 90 % do valor das garantias. A República Checa confirmou que este requisito foi sempre cumprido e apresentou relatórios de avaliação relativos aos ativos que foram utilizados como garantia do empréstimo.
(29)
Além disso, as autoridades checas alegam que o liquidatário da Osinek, tendo em conta o facto de a Osinek ter um volume considerável de recursos financeiros disponíveis, procuravam oportunidades de investimentos rentáveis. Antes de celebrar o contrato de empréstimo da Osinek, o liquidatário encomendou a uma empresa de consultoria independente, a EBC, e ao escritório de advogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík a elaboração de uma análise económica e jurídica da oferta de empréstimo. A análise da EBC confirmou que a ČSA podia considerar-se solvente e que o risco que em empréstimo a favor da ČSA pudesse causar perdas ou dificuldades à Osinek era mínimo. Com base nessa análise, o liquidatário decidiu que o empréstimo à ČSA constituiria um meio vantajoso de investimentos dos recursos financeiros disponíveis da Osinek.
(30)
Além disso, as autoridades checas alegam que, mesmo que a Comissão considerasse que as condições do empréstimo da Osinek eram mais favoráveis do que as oferecidas no mercado, o empréstimo seria compatível com as condições estabelecidas no Quadro temporário.
4. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(31)
Durante o procedimento formal de investigação, a Comissão recebeu observações de três partes interessadas, bem como do beneficiário da medida objeto de investigação, a ČSA (ponto 4).
(32)
As observações da ČSA refletem, no essencial, as observações da República Checa sobre a decisão de início do procedimento acima expostas. A ČSA reafirma que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições de mercado, uma vez que a Osinek agiu como um operador racional numa economia de mercado movido por considerações comerciais e não com objetivos de política económica ou social. Além disso, as ČSA apresenta observações sobre a quantificação do eventual elemento de auxílio, no caso de a Comissão concluir que o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa de juro vantajosa, isto é, partindo do princípio que a notação de risco da ČSA era pior do que B e/ou as garantias não eram classificadas como «elevadas».
(33)
Todas as partes interessadas são concorrentes da ČSA e são representadas pelo mesmo escritório de advogados; por conseguinte, a sua argumentação é, em certa medida, idêntica. As partes interessadas argumentam que o empréstimo da Osinek conferiu à ČSA um auxílio estatal que lhe permitiu concorrer de forma desleal através da aplicação de preços que os seus concorrentes, que não beneficiaram de qualquer subvenção estatal, não podem propor sem perder a capacidade de cobrir os seus custos e obter um lucro razoável (10).
(34)
As partes interessadas argumentam que a ČSA se encontrava em graves dificuldades já antes de 1 de julho de 2008. Por outro lado, argumentam que o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa de juro substancialmente mais baixa do que a que exigiria um banco em circunstâncias semelhantes, considerando a situação financeira de ČSA, o período de reembolso, a qualidade das garantias e a reduzida probabilidade de reembolso efetivo. Em tais circunstâncias, o empréstimo da Osinek constituiria um auxílio estatal ilegal, incompatível com as regras da UE. Um concorrente que apresentou observações afirma que a ČSA preenchia a condição segundo a qual mais de metade do seu capital social havia desaparecido em 2007, 2008 e 2009. Além disso, nos anos 2008 e 2009, mais de um quarto do capital social da ČSA tinha desaparecido durante os 12 meses anteriores. O mesmo concorrente explica que, da diminuição do capital social da ČSA em 2008, podia supor-se que em 1 de julho de 2008 a empresa já preenchia as duas condições para que fosse considerada uma empresa em dificuldade, na aceção do ponto 10, alínea a), das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade.
(35)
As partes interessadas alegam ainda que devido ao fluxo de tesouraria negativo, a pluralidade de credores e a existência de obrigações financeiras devidas e pagáveis no prazo de 30 dias, pode considerar-se que a empresa estaria ameaçada de insolvência desde finais de 2007, devendo, por conseguinte, ser considerada como uma empresa em dificuldade desde 2007 (nos termos do ponto 10, alínea c), das Orientações citadas).
5. COMENTÁRIOS DA REPÚBLICA CHECA SOBRE AS OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(36)
A República Checa não concordou com as observações das partes interessadas e concordou com as observações da ČSA. A República Checa manteve a sua afirmação de que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições de mercado e em conformidade com a Comunicação sobre a taxa de referência. Além disso, as autoridades checas alegam que a ČSA estava em condições de funcionar sem auxílios estatais até ao segundo semestre de 2009. Os ativos da ČSA não estavam seriamente depreciados, mesmo no primeiro semestre de 2009, e o seu valor na realidade aumentou de [8 340-9 255] milhões de CZK no primeiro trimestre de 2009 para [8 990-9 920] milhões de CZK no segundo trimestre de 2009.
(37)
A República Checa salienta que, embora a ČSA publique os resultados das suas operações em conformidade com as normas contabilísticas checas (a seguir denominadas «NCC») e as Normas Internacionais de Informação Financeira (NIIF), as partes interessadas basearam as suas observações unicamente nos resultados coligidos de acordo com as NCC, cuja metodologia não permite obter uma imagem fiel das operações da empresa. As contas elaboradas de acordo com as NIIF asseguram uma melhor informação sobre a situação financeira da empresa e são, por conseguinte, mais adequadas. A ČSA utiliza as NCC porque se trata de uma obrigação imposta pelo direito fiscal checo. Contudo, as atividades da ČSA não se limitam à República Checa, abrangendo o mundo inteiro, razão pela qual a ČSA já utiliza as NIIF. A República Checa salienta que as NIIF são aplicadas pelos bancos no contexto das suas decisões de crédito porque são consideradas mais precisas do que as NCC.
(38)
Por último, a República Checa forneceu elementos que comprovam que, na altura em que foi concedido o empréstimo da Osinek, a ČSA não preenchia as condições de insolvência previstas na lei de insolvência checa (11).
6. EXISTÊNCIA DE AUXÍLIO ESTATAL
(39)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE são incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(40)
Os critérios definidos no artigo 107.o, n.o 1, do TFUE são cumulativos. Para determinar se as medidas que foram notificadas constituem um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, importa analisar se estão reunidas as condições a seguir enunciadas. É necessário que a assistência financeira:
-
tenha sido concedida pelo Estado ou através de recursos estatais,
-
favoreça determinados produtos ou empresas,
-
favoreça certas empresas ou a produção de certos bens,
-
falseie ou ameace falsear a concorrência, e
-
afete as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
6.1. Recursos estatais e imputabilidade
(41)
O conceito de auxílio estatal aplica-se a qualquer vantagem concedida direta ou indiretamente, financiada com recursos estatais, conferida pelo próprio Estado ou por qualquer organismo intermediário agindo no âmbito de poderes que lhe tenham sido atribuídos.
(42)
Consequentemente, há que verificar, em primeiro lugar, se o empréstimo da Osinek deve ser considerado como proveniente de recursos estatais. Tal como acima referido, a Osinek, no momento em que o empréstimo foi concedido, era detida a 100 % pelo Ministério das Finanças da República Checa e, por este motivo, independentemente do seu estatuto jurídico ou outro, era uma empresa pública na aceção do artigo 2.o, alínea b), da Diretiva 2006/111/CE da Comissão, de 16 de novembro de 2006, relativa à transparência das relações financeiras entre os Estados-Membros e as empresas públicas, bem como à transparência financeira relativamente a certas empresas (12). Assim, a Comissão considera que o empréstimo da Osinek é financiado com recursos estatais.
(43)
Não obstante, o Tribunal de Justiça declarou que, mesmo quando o Estado está em posição de controlar uma empresa pública e de exercer uma influência dominante sobre a sua gestão, o exercício efetivo desse controlo num determinado caso não pode ser automaticamente assumido. Uma empresa pública pode agir com maior ou menor independência, em função do grau de autonomia que lhe é deixado pelo Estado. Assim sendo, o mero facto de uma empresa pública estar sob o controlo do Estado não é suficiente para que as medidas tomadas por essa empresa, como o contrato de empréstimo em questão, possam ser consideradas como imputáveis ao Estado. Há ainda que examinar se as autoridades públicas devem ser consideradas implicadas, de uma forma ou de outra, na adoção dessas medidas. Relativamente a este aspeto, o Tribunal considerou que a imputabilidade ao Estado de uma medida de auxílio adotada por uma empresa pública pode ser deduzida de um conjunto de indícios resultantes das circunstâncias do caso concreto e do contexto no qual essa medida ocorreu (13).
(44)
Estes indícios podem ser, nomeadamente, a integração da empresa nas estruturas da administração pública, a natureza das suas atividades e o seu exercício no mercado em condições normais de concorrência com operadores privados, o estatuto jurídico da empresa (no sentido em que pode ser regulado pelo direito público ou pelo direito comum das sociedades), a intensidade da tutela exercida pelas autoridades públicas sobre a gestão da empresa. Pode ainda ser qualquer outro indício que demonstre, no caso concreto, a implicação ou a improbabilidade da não implicação das autoridades públicas na adoção de uma medida, atendendo igualmente ao alcance desta, ao seu conteúdo e às condições de que se reveste.
(45)
A Comissão observa que a maioria dos membros do conselho fiscal da Osinek é representantes dos poderes públicos (como o Ministério das Finanças).
(46)
A Osinek entrou em liquidação em 5 de novembro de 2008, por força da decisão do seu único acionista da mesma data. Muito embora, nos termos do direito checo, o liquidatário deva agir segundo critérios próprios, sem receber instruções dos órgãos societários durante o processo de liquidação, a Comissão salienta que o liquidatário foi designado pelo Ministério das Finanças da República Checa, atuando como acionista único da Osinek.
(47)
Além disso, as autoridades checas forneceram à Comissão os pareceres dos advogados JUDr. Jiří Rybář e JUDr. Pavel Štrbík Pavel štrbík que recomendavam que antes de tomar a decisão de conceder um empréstimo à ČSA, o liquidatário da Osinek devia consultar o acionista da Osinek, isto é, a República Checa.
(48)
No que diz respeito à tutela das atividades da Osinek pelo Estado, a Comissão observa, além disso, que o Governo checo também tomou posteriormente a decisão de liberalizar a garantia do empréstimo da Osinek e efetuar a conversão da dívida em capital social da ČSA através da Resolução n.o 333.
(49)
Consequentemente, a Comissão conclui que a decisão de conceder o empréstimo por parte da Osinek é imputável ao Estado checo. O empréstimo da Osinek deve, portanto, considerar-se financiado com recursos estatais.
6.2. Vantagem económica
(50)
A Comissão observa que, de acordo com princípios estabelecidos do direito da UE, se o Estado disponibilizar capital a uma empresa em condições mais favoráveis do que as condições normais de mercado, tal facto pode ser abrangido pelo âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, uma vez tal resultaria em favorecer dessa empresa, na aceção do referido artigo. A fim de determinar se uma empresa em causa beneficiou de uma vantagem económica concedida pelo Estado, que não teria obtido em condições normais de mercado, a Comissão aplica o «princípio do investidor numa economia de mercado» (a seguir de nominado «PIEM») (14).
(51)
Segundo este princípio, não estariam envolvidos auxílios estatais quando, em circunstâncias similares, um investidor privado de dimensões comparáveis aos organismos que operam no setor público, atuando em condições de mercado normais de uma economia de mercado, poderia realizar a contribuição de capital em questão. A Comissão deve, portanto, apreciar se um investidor privado teria participado na operação em causa nas mesmas condições. O comportamento suposto do investidor privado hipotético é o comportamento de um investidor prudente cujo objetivo de maximização do lucro é compensado por uma certa prudência sobre o nível de risco aceitável numa determinada taxa de rendibilidade. De acordo com este princípio, os capitais colocados à disposição de uma empresa pelo Estado, direta ou indiretamente, em circunstâncias que correspondam às condições normais do mercado, não devem ser considerados um auxílio estatal (15).
(52)
Segundo jurisprudência constante, o PIEM é aplicável a empréstimos. Quando aplicado à concessão de um empréstimo, este princípio levanta a questão de saber se um investidor privado teria concedido o empréstimo ao beneficiário nos termos em que foi efetivamente concedido (16). A este respeito, a Comissão deve apreciar se o empréstimo é feito em condições comerciais normais e se esses empréstimos estariam disponíveis junto de um banco comercial. Relativamente às condições aplicáveis a tais empréstimos, a Comissão tem em conta, nomeadamente, a taxa de juro cobrada e a garantia pretendida para cobrir o empréstimo. A Comissão deve apreciar se a garantia constituída é suficiente para reembolsar o empréstimo na íntegra em caso de incumprimento e a posição financeira da empresa no momento em que o empréstimo é feito (17).
(53)
A Comissão observa que a ČSA é uma pessoa coletiva que exerce atividades económicas sendo, portanto, considerada como uma empresa na aceção do artigo 107.o do TFUE. A fim de determinar se o empréstimo da Osinek foi concedido em condições favoráveis ou nas condições de mercado, a Comissão verificou a conformidade da taxa de juro para o empréstimo em questão com a taxa de referência da Comissão, tal como estabelecido na Comunicação sobre a taxa de referência, que é utilizada como substituto da taxa de mercado.
(54)
No que se refere à data relevante a ter em conta quando se comparam a taxa de juro do empréstimo em questão com a taxa de referência, a Comissão já considerou, na decisão de início do procedimento, que esta deve ser a data do ato juridicamente vinculativo em que o empréstimo foi concedido, ou seja, 30 de abril de 2009 (data da celebração do contrato de empréstimo entre a Osinek e a ČSA).
(55)
A República Checa alega que, nessa altura, a ČSA ainda tinha acesso a financiamento externo de bancos privados e passou a ser uma empresa em dificuldade apenas em agosto de 2009. No início de 2009, a solvabilidade da ČSA correspondia à notação de solvabilidade da categoria B.
(56)
De modo a verificar as alegações da República Checa, a Comissão consultou vários bancos privados com relações comerciais com a ČSA sobre as suas notações internas da ČSA nos primeiros seis meses de 2009, as alterações da notação interna da ČSA entre julho de 2008 e julho de 2009, as condições dos empréstimos que foram concedidos à ČSA nos primeiros seis meses de 2009 e outras observações relativas à solvabilidade da ČSA no primeiro semestre de 2009. Três bancos privados forneceram a informação com a condição de a mesma ser mantida confidencial, ser utilizada apenas para fins da apreciação interna da Comissão e não ser divulgada a terceiros, incluindo a ČSA e as autoridades checas.
(57)
Embora todos estes bancos tenham reconhecido a deterioração da situação financeira da ČSA no início de 2009, durante o primeiro semestre de 2009 foram concedidos à ČSA empréstimos para fundo de maneio e facilidades de crédito. As notações internas da ČSA dos três bancos privados correspondem aproximadamente a uma notação B.
(58)
A Comissão observa que as respostas dos bancos são coerentes e sólidas. Embora a classificação interna da empresa se tenha deteriorado, a diminuição da notação não parece ser suficientemente significativa para justificar uma margem de risco mais elevada.
(59)
Além disso, a Comissão observa que, como já foi indicado na decisão de início do procedimento e com base nas informações fornecidas pela República Checa, o UniCreditBank concedeu um empréstimo para fundo de maneio a médio prazo (4 anos) de 200 milhões CZK à ČSA, em setembro de 2008, com a garantia de um simulador de voo. Em 25 de junho de 2009, devido ao desvio em relação aos indicadores financeiros acordados no contrato de empréstimo, o UniCreditBank aumentou a margem de risco do empréstimo da ČSA de 160 pontos de base (acordados em setembro de 2008) para 325 pontos de base acima da taxa PRIBOR a um mês (ou seja, uma taxa de juro de 5,10 % anual, em 25 de junho de 2009). A Comissão observa que esta taxa de juro, que reflete o recente agravamento da situação financeira da ČSA, é inferior à taxa de juro do empréstimo da Osinek (5,51 % anual) e corresponde aproximadamente a uma taxa de referência de uma empresa com uma notação B (com garantias elevadas).
(60)
Tendo em conta o que precede, pode concluir-se que, em princípio, a ČSA teve acesso a financiamento externo no momento em que foi concedido o empréstimo da Osinek e que a solvabilidade da ČSA no primeiro semestre de 2009 correspondia a uma notação B.
(61)
As garantias utilizadas para garantir o empréstimo incluíam edifícios situados no aeroporto Ruzyně de Prague, terrenos, existências e peças sobressalentes. O valor de mercado da garantia foi estabelecido por peritos independentes da República Checa, inscritos no registo de peritos ou no registo central de peritos autorizados mantido pelo Ministério da Justiça da República Checa e que possuem experiência no domínio da avaliação de ativos (18).
(62)
A Comissão observa que a data do relatório de avaliação relativo à garantia Hangar F (ver quadro 1) é de 1 de junho de 2009, enquanto a primeira parcela do empréstimo da Osinek foi desembolsada em 11 de maio de 2009. As autoridades checas apresentaram uma declaração da YBN Consult, de 6 de maio de 2009, que confirma o valor das garantias utilizadas. Tal declaração está em conformidade com o ponto 5.9.11 do contrato de empréstimo da Osinek, desde que o relatório completo de avaliação for apresentado no prazo de um mês a contar do pagamento da primeira parcela. A Comissão constata que esta condição foi preenchida.
(63)
Além disso, a Comissão efetuou uma avaliação crítica dos relatórios de avaliação apresentados. As avaliações não dão qualquer motivo de preocupação, uma vez que não foram detetados erros manifestos, foram aplicadas metodologias aceites e as avaliações baseiam-se em pressupostos credíveis. Por conseguinte, a Comissão considera que os resultados dos relatórios de avaliação presentes constituem uma aproximação adequada dos preços de mercado realistas dos ativos utilizados como garantia do empréstimo da Osinek. Para um tipo de garantia (a peças sobressalentes), o valor foi baseou-se no seu valor contabilístico líquido. A Comissão considera que este método de avaliação é adequado para este tipo de ativo, dado que as peças sobresselentes podem facilmente ser negociadas e o seu valor deve, por conseguinte, corresponder ao seu custo de aquisição original menos as amortizações acumuladas.
(64)
O contrato de empréstimo especificava que o montante real do empréstimo não podia exceder 90 % do valor da garantia, ou seja, o valor da garantia deve ser pelo menos igual a 110 % do montante do empréstimo. Com base nas informações apresentadas, no momento em que a primeira parcela foi desembolsada, em maio de 2009, o valor da garantia inicial, tal como acordado no contrato de empréstimo de 30 de abril de 2009 correspondia a, pelo menos, [110-117] %; no momento em que a segunda parcela foi desembolsada, em julho de 2009, correspondia a, pelo menos, [120-132] %; no momento em que a terceira parcela foi desembolsada, em setembro de 2009, correspondia a, pelo menos, [128-141] %. Além disso, mediante diversas adendas ao contrato de empréstimo da Osinek (ver considerando 8) foram acrescentados ativos como garantia adicional e foram liberados alguns ativos.
Quadro 4
Panorâmica de cobertura por garantia em diferentes períodos de tempo do empréstimo da Osinek
Data de alteração
Montante utilizado
(milhões de CZK)
Valor das garantias (milhões de CZK)
% do nível de garantia
11 de maio de 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 de julho de 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 de julho de 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 de setembro de 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 de setembro de 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 de dezembro de 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 de janeiro de 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
A Comunicação sobre a taxa de referência pressupõe que uma garantia «elevada» implica uma perda em caso de incumprimento inferior ou igual a 30 %, o que corresponde a um valor do ativo da garantia de, pelo menos, 70 % do montante do empréstimo. A Comissão observa que a garantia prestada para o empréstimo é significativamente superior, o que cria uma grande margem de segurança no que se refere a eventuais desvios nas estimativas do valor da garantia.
(66)
A taxa de juro adequada de acordo com a Comunicação sobre a taxa de referência nessa altura seria de 5,16 % anual (taxa de base de 2,96 % + 220 pontos de base = 5,16 %). A margem de 220 pontos de base reflete uma notação B, tal como confirmado pelos bancos privados e as garantias elevadas acima descritas.
(67)
Esta taxa é inferior à taxa de juro aplicada ao empréstimo da Osinek (PRIBOR a três meses (19) + 300 pontos de base), que em 30 de abril de 2009 se elevava a 5,51 % anual.
(68)
Uma análise da taxa aplicada (PRIBOR a três meses, acrescida de 300 pontos de base) e a taxa de referência acrescida de uma margem de 220 pontos de base revela que estas taxas são comparáveis em termos da metodologia de base, bem como do nível global das taxas aplicadas, incluindo a margem de risco relevante.
(69)
A PRIBOR é o valor de referência das taxas de juro no mercado de depósitos interbancários que é calculada (fixadas) a partir das cotações dos bancos de referência para a venda de depósitos (isto é, ofertas) pelo agente de cálculo do Banco Nacional Checo e do Clube Forex Checo (Associação dos mercados financeiros da República Checa - A.C.I.) (20).
(70)
A taxa do empréstimo da Osinek é baseada na PRIBOR a 3 meses. A taxa de referência é baseada nas taxas do mercado monetário a um ano. No entanto, a Comissão reserva-se o direito de utilizar períodos mais curtos ou mais longos adaptados a certos casos.
(71)
Uma análise da evolução das duas taxas durante a vida do empréstimo da Osinek (abril de 2009 e junho de 2010) demonstra que as duas taxas são efetivamente comparáveis. As taxas médias (21) para o período compreendido entre abril de 2009 e junho de 2010 são quase as mesmas (4,77 % para a taxa PRIBOR + 300 pontos de base; 4,79 % para a taxa de referência, incluindo uma margem de risco de 220 pontos de base). A pequena diferença entre dois pontos de base deve-se aos diferentes métodos de ajustamento. A PRIBOR é ajustada numa base diária; a taxa de referência é ajustada apenas cada vários meses.
(72)
Neste contexto, a taxa de juro aplicada pode ser aceite como um substituto adequado da taxa de mercado. Com base na Comunicação sobre a taxa de referência, a medida está em conformidade com o mercado e não implica, por conseguinte, uma vantagem económica a favor da ČSA.
(73)
Por último, a Comissão observa que os pagamentos de juros pela ČSA ao credor foram executados em plena conformidade com as condições do contrato de empréstimo da Osinek (22).
6.3. Seletividade
(74)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, uma medida é considerada um auxílio estatal quando favorece «certas empresas ou certas produções». No caso vertente, a Comissão constata que o empréstimo da Osinek foi concedido apenas à ČSA. Consequentemente, trata-se de uma medida seletiva na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
6.4. Distorção da concorrência e efeitos nas trocas comerciais
(75)
No que diz respeito aos critérios cumulativos de auxílio estatal, no caso em apreço os efeitos sobre as trocas comerciais entre Estados-Membros e a distorção da concorrência da medida em exame são indiscutíveis e não foram sequer contestados pelas autoridades checas. A ČSA está em concorrência com outras companhias aéreas da União Europeia, em especial desde a entrada em vigor da terceira fase da liberalização do transporte aéreo («terceiro pacote») em 1 de janeiro de 1993. As medidas em questão permitiram à ČSA continuar a operar, não tendo que enfrentar, como as suas concorrentes, as consequências normalmente decorrentes dos seus maus resultados financeiros.
6.5. Conclusão
(76)
Com base no que precede, a Comissão considera que a medida não envolve elementos de auxílio estatal a favor da ČSA, dado que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições que seriam exigidas por um investidor numa economia de mercado. Em especial, a taxa de juro a que o empréstimo da Osinek foi concedido em conformidade com a taxa de referência determinada com base na Comunicação sobre a taxa de referência, tendo em conta o facto de a ČSA ter uma notação B no momento em que o empréstimo foi concedido, que foi confirmada por bancos privados e o empréstimo ter sido coberto por garantias durante o tempo de vida significativamente superiores ao nível de 70 % do montante do empréstimo previsto na Comunicação sobre a taxa de referência.
7. COMPATIBILIDADE DO AUXÍLIO COM O MERCADO INTERNO
(77)
Não obstante, a Comissão analisou igualmente se, no caso de se considerar que o empréstimo envolvia elementos de auxílio estatal, a medida seria compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE, com base no quadro temporário.
(78)
O empréstimo da Osinek foi concedido em 2009. A medida visava, pois, facilitar o acesso de uma empresa ao financiamento externo num período em que o funcionamento normal dos mercados de crédito era gravemente perturbado devido à crise financeira e em que a crise financeira (crise do crédito) afetava a globalidade da economia e provocava graves perturbações da economia dos Estados-Membros.
(79)
Em 17 de dezembro de 2008, a Comissão abordou esta crise mediante a adoção do quadro temporário. No referido quadro temporário, a Comissão reconheceu a «gravidade da atual crise financeira e do seu impacto no conjunto da economia dos Estados-Membros». A Comissão concluiu ainda «que se justifica, durante um período de tempo limitado, a concessão de certas categorias de auxílios estatais para ultrapassar estas dificuldades, podendo tais auxílios ser declarados compatíveis com o mercado comum com base no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE».
7.1. Conformidade com o ponto 4.4.2 do Quadro temporário
(80)
A medida deve ser apreciada à luz dos requisitos do ponto 4.4.2 do Quadro Temporário («Auxílios sob forma de taxas de juro bonificadas»).
(81)
Em conformidade com o quadro temporário, a taxa de juro aplicada deve ser, pelo menos igual à taxa overnight do Banco Central, majorada de um prémio igual à diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxas overnight do Banco Central durante o período compreendido entre 1 de janeiro de 2007 e 30 de junho de 2008, acrescida do prémio de risco de crédito correspondente ao perfil de risco do beneficiário, tal como enunciado na Comunicação sobre a taxa de referência.
(82)
A taxa overnight da República Checa, em 30 de abril de 2009, era de 1,45 % (23). A diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxa overnight do Banco Central durante o período de 1 de janeiro de 2007 a 30 de junho de 2008 foi de 68 pontos de base.
(83)
O prémio de risco de crédito correspondente ao perfil de risco do beneficiário foi de 220 pontos de base. Este prémio é baseado numa notação B (ver considerando 57) e no elevado nível das garantias oferecidas (ver considerandos 64 e 65).
(84)
Ao abrigo do Quadro temporário, a taxa mínima seria, portanto, de 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). A taxa efetiva para o empréstimo da Osinek foi de 5,51 %. Consequentemente, o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa superior ao mínimo permitido ao abrigo do Quadro temporário.
(85)
Além disso, a Secção 4.4 do Quadro temporário estabelece duas condições suplementares a preencher para que um empréstimo possa ser considerado um auxílio compatível:
(86)
Em primeiro lugar, o contrato deve ter sido celebrado até 31 de dezembro de 2010, o mais tardar. As taxas de juro reduzidas podem ser aplicadas aos pagamentos de juros efetuados antes de 31 de dezembro de 2012.
(87)
O contrato de empréstimo da Osinek foi celebrado em 30 de abril de 2009. O empréstimo devia ser reembolsado num único pagamento em 30 de novembro de 2010. Por conseguinte, o contrato de empréstimo cumpre a primeira condição.
(88)
Em segundo lugar, o beneficiário não deve ter estado numa situação de dificuldade em 1 de julho de 2008.
(89)
O ponto 9 das Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade afirma que não existe qualquer definição da UE de «empresa em dificuldade» e acrescenta que a Comissão considera que uma empresa se encontra em dificuldade quando é incapaz, com os seus próprios recursos financeiros ou com os recursos que os seus proprietários/acionistas e credores estão dispostos a conceder-lhe, de suportar prejuízos que a condenam, na ausência de uma intervenção externa dos poderes públicos, ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo.
(90)
Subsequentemente, ponto 10, alínea b), das referidas Orientações esclarece que uma empresa é considerada em dificuldade, se se tratar de uma sociedade em que pelo menos alguns sócios têm responsabilidade ilimitada relativamente às dívidas da empresa, quando mais de metade dos seus fundos próprios, tal como indicados na contabilidade da sociedade, tiver desaparecido e mais de um quarto desses fundos tiver sido perdido durante os últimos 12 meses.
(91)
Em 2008, o capital social da ČSA totalizou 2 735 milhões de CZK. Com base nas normas NCC, os capitais próprios da empresa baixaram para 101 milhões de CZK no mesmo ano.
Quadro 5
Ativo líquido e capital social em 2007 e 2008 (milhares de CZK)
Fonte: Demonstrações financeiras fornecidas pela ČSA
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Ativo líquido
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Ativo líquido
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Ativo líquido
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Embora mais de metade do capital subscrito da empresa já tivesse desaparecido em 1 de julho de 2008, a segunda condição do ponto 10, alínea a), das Orientações - que mais de um quarto dos fundos próprios tivesse desaparecido durante os últimos 12 meses - não foi cumprida. O ativo líquido perdido entre junho de 2007 e julho de 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) corresponde apenas a [0,8-1,5] % do capital social.
(93)
Além disso, o ponto 10, alínea c), das Orientações considera que uma empresa é em dificuldade, quando preencha nos termos do direito nacional as condições para ser objeto de um processo de falência ou de insolvência. As autoridades checas confirmaram que ČSA não era elegível para um processo de falência ou de insolvência nos termos do n.o 3 da lei de insolvência checa.
(94)
De acordo com o ponto 11 das mencionadas Orientações, ainda que nenhuma das condições referidas no ponto 10 das Orientações esteja preenchida, uma empresa pode ainda ser considerada em dificuldade, designadamente se as características habituais de uma empresa nessa situação se manifestarem, como por exemplo o nível crescente dos prejuízos, a diminuição do volume de negócios, o aumento das existências, a capacidade excedentária, a redução da margem bruta de autofinanciamento, o endividamento crescente, a progressão dos encargos financeiros e o enfraquecimento ou desaparecimento do valor do ativo líquido.
(95)
A evolução dos resultados financeiros da ČSA durante o período em causa não mostra uma tendência negativa clara (ver quadro 3). A empresa teve prejuízos no final de 2006, mas recuperou e registou um resultado positivo em 2007. No final do primeiro trimestre de 2008 foi subsequentemente registado um prejuízo de [800-880] milhões de CZK. No entanto, a situação melhorou no final do segundo trimestre, ou seja, até 30 de junho de 2008. Pode observar-se uma tendência semelhante na situação do fluxo de tesouraria. O volume de negócios da ČSA diminuiu lentamente numa base anual durante o período observado. No entanto, não se pode concluir que o volume de negócios tenha diminuído significativamente antes de 30 de junho de 2008.
(96)
As dívidas da empresa foram reduzidas entre março e junho de 2008 e, em seguida, aumentaram nos seis meses seguintes. Por último, o valor dos ativos flutuou durante o período observado sem qualquer tendência clara.
(97)
Em conclusão, a tendência dos critérios financeiros estabelecidos no ponto 11 das Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação não indicam claramente todos os sinais habituais de uma empresa em dificuldade antes de 30 de junho de 2008. Além disso, a ČSA ainda tinha acesso a financiamentos nessa altura, tal como demonstrado pelo facto de ter sido capaz de obter um empréstimo junto de um banco privado em setembro de 2008 (ver considerando 59).
(98)
A Comissão observa que o auxílio compatível ao abrigo da Secção 4.4 do Quadro temporário pode ser concedido a empresas que não estavam em dificuldade em 1 de julho de 2008, mas que começaram a estar em dificuldade numa data posterior, em resultado da crise financeira e económica global. Por conseguinte, o facto de a ČSA passar a ser uma empresa em dificuldade em data posterior não prejudica a compatibilidade do auxílio ao abrigo do Quadro temporário.
(99)
Consequentemente, a Comissão considera que a ČSA não era uma empresa em dificuldade em 1 de julho de 2008, sendo, por conseguinte, elegível para a aplicação do Quadro temporário.
7.2. Conclusão
(100)
Tendo em conta o que precede, o empréstimo da Osinek satisfaz todas as condições previstas na Secção 4.4 do Quadro temporário. Consequentemente, ainda que o empréstimo da Osinek fosse considerado como implicando um auxílio estatal, a medida continuaria a ser compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE.
8. CONCLUSÃO
(101)
A Comissão conclui que o empréstimo da Osinek não constitui um auxílio estatal. Além disso, ainda que o empréstimo da Osinek fosse considerado como implicando um auxílio estatal, a medida continuaria a ser compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE.
(102)
A presente decisão não abrange liberalização das garantias e a capitalização do empréstimo da Osinek de 30 de junho de 2010. A apreciação dessa medida será objeto de decisão final no processo SA.30908,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
A medida que a República Checa executou a favor da České aerolinie, a. s. sob a forma de um empréstimo no montante de 2,5 mil milhões de CZK, concedido pela Osinek a.s. com base no contrato de empréstimo de 30 de abril de 2009, não constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e, mesmo que assim fosse, seria compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do mesmo Tratado.
Artigo 2.o
A destinatária da presente decisão é a República Checa.
Feito em Bruxelas, em 21 de março de 2012.