ROZHODNUTÍ RADY 2011/429/SZBP
ze dne 18. července 2011
o postoji Evropské unie k sedmé hodnotící konferenci států, které jsou stranami Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, jejímž cílem je mimo jiné posílit Úmluvu o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (dále jen „BTWC“), pokračovat v diskusi o kontrole dodržování BTWC, podporovat její univerzální platnost a její vnitrostátní provádění, a to i prostřednictvím trestněprávních předpisů, a posilovat její dodržování.
(2)
Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1540 (2004), která označuje šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů za hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Dne 27. dubna 2006 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1673 (2006) za účelem zintenzivnění úsilí na podporu plného provádění rezoluce 1540 (2004). Provádění těchto rezolucí přispívá k provádění BTWC.
(3)
Dne 26. srpna 1988 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 620 (1988), která mimo jiné vybízí generálního tajemníka, aby ihned zahájil šetření v reakci na tvrzení týkající se použití chemických a bakteriologických (biologických) nebo toxinových zbraní, které představuje porušení Ženevského protokolu z roku 1925. Dne 8. září 2006 přijalo Valné shromáždění globální strategii Organizace spojených národů pro boj proti terorismu, připojenou k rezoluci 60/288, podle níž členské státy vybízejí generálního tajemníka, aby aktualizoval seznam odborníků a laboratoří, jakož i technické pokyny a postupy, které má generální tajemník k dispozici pro včasné a účinné šetření takových tvrzení.
(4)
Na šesté hodnotící konferenci států, které jsou stranami BTWC, bylo rozhodnuto, že se sedmá hodnotící konference uskuteční v Ženevě nejpozději v roce 2011 a jejím úkolem by mělo být zhodnocení toho, jak BTWC funguje, přičemž se má mimo jiné zohlednit nový vědecký a technologický rozvoj, který je z hlediska BTWC podstatný, a pokrok učiněný státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) při plnění povinností z ní vyplývajících a při provádění rozhodnutí a doporučení, na nichž se šestá hodnotící konference dohodla.
(5)
Rada přijala dne 27. února 2006 společnou akci 2006/184/SZBP (1) a dne 10. listopadu 2008 společnou akci 2008/858/SZBP (2). Obě společné akce prosazují univerzální platnost BTWC a podporují její provádění stranami. Společná akce 2008/858/SZBP navíc prosazuje předkládání prohlášení o opatřeních k budování důvěry stranami a poskytuje podporu postupu BTWC mezi zasedáními.
(6)
Souběžně se společnou akcí 20006/184/SZBP se Unie dohodla v souvislosti s BTWC na akčním plánu EU pro biologické a toxinové zbraně, který doplňuje společnou akci EU na podporu BTWC (3), ve kterém se členské státy zavázaly předložit OSN v dubnu každého roku prohlášení o opatřeních k budování důvěry a generálnímu tajemníku OSN seznamy příslušných odborníků a laboratoří s cílem usnadnit případné vyšetřování údajného použití (chemických) biologických a toxinových zbraní.
(7)
S ohledem na nadcházející sedmou hodnotící konferenci BTWC, která se bude konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, je třeba aktualizovat postoj Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíli Unie na sedmé hodnotící konferenci Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC) (dále jen „sedmá hodnotící konference“) je přezkoumat fungování BTWC a prozkoumat možnosti jejího dalšího posílení.
K dosažení těchto cílů Unie na sedmé hodnotící konferenci, jež se má konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, předloží konkrétní návrhy.
Článek 2
Unie se na sedmé hodnotící konferenci zaměří zejména na zajištění toho, aby se státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) věnovaly těmto prioritním otázkám:
a)
budování důvěry v dodržování BTWC;
b)
podpora jejího vnitrostátního provádění; a
c)
prosazování její univerzální platnosti.
Článek 3
Unie v zájmu dosažení cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2:
a)
přispěje na sedmé hodnotící konferenci k celkovému hodnocení fungování BTWC, včetně plnění závazků stran vyplývajících z BTWC;
b)
podpoří další podstatný postup mezi zasedáními pro období mezi sedmou a osmou hodnotící konferencí a určí konkrétní oblasti a podrobnější ujednání s cílem dosáhnout dalšího pokroku v tomto postupu;
c)
podpoří osmou hodnotící konferenci, která se bude konat nejpozději v roce 2016;
d)
bude usilovat o dosažení shody vedoucí k úspěšnému výsledku sedmé hodnotící konference na základě rámce zavedeného na předchozích konferencích a bude prosazovat mimo jiné tyto klíčové otázky:
i)
bude se usilovat o stanovení a posílení účinných mechanismů k budování důvěry v dodržování BTWC,
ii)
strany by měly být schopny prokázat dodržování BTWC prostřednictvím výměny informací a zvýšené transparentnosti v souvislosti s jejich schopnostmi a opatřeními zaměřenými na provádění a snahou zajistit dodržování BTWC. Toho lze dosáhnout prostřednictvím prohlášení, konzultací a činností na místě, dokládajících zvyšující se úroveň transparentnosti a dohledu, ale rovněž i výměny informací a přezkumu během postupu mezi zasedáními. Unie uznává, že v současnosti neexistuje shoda ohledně ověřování, jež zůstává ústředním prvkem úplného a účinného odzbrojení a režimu nešíření, je však připravena vynaložit úsilí s cílem určit možná řešení, jejichž prostřednictvím by bylo možno dosáhnout podobných cílů,
iii)
účinné provádění BTWC a řádné dodržování všech povinností z ní vyplývajících všemi stranami; podpora a případně posilování vnitrostátních prováděcích opatření, včetně trestněprávních předpisů, a kontroly nad patogenními mikroorganismy a toxiny v rámci BTWC, mimo jiné zvýšením kapacity Útvaru na podporu provádění úmluvy - Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „ISU“) za účelem podpory vnitrostátního provádění a nastolení této otázky coby tématu postupu mezi zasedáními. Mohla by být zvážena další opatření a přijata další rozhodnutí o způsobech a prostředcích posílení vnitrostátního provádění. Unie podpoří diskuse o případných možnostech v tomto ohledu, zejména v oblasti vnitrostátních právních předpisů, koordinace mezi vnitrostátními zainteresovanými subjekty a regionální a subregionální spolupráce; a provádění příslušných norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a biologické ochrany pro instituce činné na poli biologických věd,
iv)
univerzální účast všech států na BTWC, včetně vyzvání všech států, které nejsou stranami BTWC, aby k ní neprodleně přistoupily a právně se zavázaly k odzbrojení a nešíření biologických a toxinových zbraní, a vybízení těchto států, aby se v době, než k BTWC přistoupí, účastnily jako pozorovatelé na jednání stran a aby na dobrovolném základě prováděly její ustanovení. Usilovat o to, aby zákaz biologických a toxinových zbraní byl prohlášen za univerzálně závazné pravidlo mezinárodního práva, a to i prostřednictvím zavedení univerzální platnosti BTWC; z tohoto důvodu Unie doporučuje přijetí akčního plánu pro univerzální platnost, jehož koordinací by byl pověřen ISU a jenž by byl během postupu mezi zasedáními vyhodnocován na zasedáních k tomuto účelu svolaných,
v)
úsilí o zvýšení transparentnosti a vybudování důvěry v dodržování BTWC je zaměřeno i na mechanismus opatření k budování důvěry. Unie je připravena pracovat na posílení tohoto mechanismu prostřednictvím stanovení opatření ke zvýšení účasti, kvality a komplexnosti mechanismu opatření k budování důvěry,
vi)
posílení transparentnosti spolupráce a pomoci související s článkem X BTWC a zohlednění práce a odborných poznatků jiných mezinárodních organizací. Unie bude nadále podporovat konkrétní provádění článku X BTWC prostřednictvím svých různých programů pomoci a je připravena pokračovat ve vypracovávání společných ujednání, která tvoří základ pro účinný postup, pokud jde o spolupráci pro mírové účely v rámci BTWC. Mohly by se zvážit další kroky a přijmout rozhodnutí v souvislosti s posílením mezinárodní spolupráce, pomoci a výměny v oblasti využití biologických věd a technologií pro mírové účely, jakož i v souvislosti s podporou budování kapacit v oblasti sledování nemocí, zjišťování, diagnostiky a omezení infekčních nemocí,
vii)
posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní. V případě údajného použití biologických a toxinových zbraní by mohly být zváženy další kroky a přijata rozhodnutí, pokud jde o poskytování pomoci a koordinaci v rámci článku VII BTWC s příslušnými organizacemi na žádost kterékoli strany včetně zlepšení vnitrostátních kapacit pro sledování nemocí, jejich zjišťování a diagnostiku a systémy veřejného zdravotnictví. Práce speciálně zaměřená na posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní může dále pomoci nepřímo posílit články VI a VII BTWC,
viii)
podpora procesu častějších posouzení příslušného vědeckého a technologického rozvoje, který může mít dopad na BTWC, jako je větší sblížení chemie a biologie a rychle se rozvíjející oblasti syntetické biologie a nanotechnologie,
ix)
dodržování závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a 1673 (2006), zejména s cílem vyloučit riziko získání nebo použití biologických a toxinových zbraní k teroristickým účelům, včetně možného přístupu teroristů k materiálu, vybavení a znalostem, které mohou být použity pro vývoj a výrobu biologických a toxinových zbraní,
x)
programy globálního partnerství skupiny zemí G 8 zaměřené na podporu odzbrojení, kontrolu a bezpečnost citlivých materiálů, zařízení a na odbornou pomoc,
xi)
zvážení dalších kroků na základě práce vykonané v rámci postupu mezi zasedáními v období let 2007 až 2010 a rozhodnutí o těchto dalších krocích a úsilí o projednání a podporu společného ujednání a účinného postupu ohledně přijetí nezbytných vnitrostátních opatření pro provedení zákazu stanoveného v BTWC.
Článek 4
V zájmu posílení dodržování BTWC Unie podpoří:
a)
opatření související s prohlášeními o opatřeních k budování důvěry:
i)
posuzování každoročních prohlášení o opatřeních k budování důvěry jakožto pravidelného vnitrostátního nástroje pro dokládání provádění a dodržování BTWC a další rozvoj těchto opatření s ohledem na tento cíl,
ii)
zvýšení kvality prohlášení o opatřeních k budování důvěry
-
co největším zjednodušením formulářů pro opatření k budování důvěry a odstraněním potenciálních nejednoznačných prvků. Podrobné a konkrétní návrhy na změnu prezentace těchto opatření vycházejí ze zpráv seminářů ženevského fóra,
-
podporou shromažďování informací obsažených ve formulářích o opatřeních k budování důvěry. Za tímto účelem by Unie podpořila ISU, aby hrál větší úlohu při podpoře národních kontaktních míst a vnitrostátních orgánů odpovědných za zajištění dodržování BTWC. Tato podpora by mohla zahrnovat takové prvky, jako je například zřízení referenční knihovny, asistenční služba, poskytování formulářů pro opatření k budování důvěry ve více jazycích, zavedení elektronického formátu a pořádání regionálních seminářů pro vnitrostátní kontaktní místa,
-
zavedením podnětů motivujících k předkládání opatření k budování důvěry, jako je začlenění podrobných informací souvisejících s článkem X BTWC do mechanismu daných opatření (s využitím stávajícího formuláře D nebo vytvořením nového formuláře),
iii)
zvýšení relevantnosti a srozumitelnosti formulářů pro opatření k budování důvěry prostřednictvím:
-
odkazů na všechny příslušné články BTWC, při řádném zohlednění potřeby dosáhnout vhodné rovnováhy mezi poskytováním užitečných informací a vynaložením úsilí nezbytného k jejich získání. Cílem je vyhnout se nárůstu složitosti a pracovní zátěže, což by mohlo odrazovat od účasti,
-
úpravy opatření k budování důvěry prostřednictvím možného dvoustupňového přístupu, přičemž úpravy vyžadující další prověření by byly zahrnuty do nového postupu mezi zasedáními;
b)
opatření související s mechanismem generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní; opětovné potvrzení toho, že je nutné, aby strany zajistily účinnost ustanovení samotného mechanismu a učinily k tomuto účelu praktické kroky, jako je poskytování podpory programům odborné přípravy a rozvoj systému analytických laboratoří.
Článek 5
Unie kromě cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2 podpoří posilování úlohy ISU. Podpoří zejména:
a)
prodloužení mandátu ISU o dalších pět let;
b)
rozšíření mandátu ISU o tyto činnosti:
i)
zřízení komunikační a informační platformy o politických, vědeckých a jiných činnostech významných z hlediska BTWC (založení „referenční knihovny“/elektronické databáze pro zvyšování informovanosti států, jež jsou stranami úmluvy, akademické sféry a průmyslu),
ii)
navazování kontaktů a sdílení informací s jinými příslušnými mezinárodními organizacemi,
iii)
další posilování vnitrostátního provádění BTWC usnadněním výměny informací a doporučení ohledně vnitrostátního provádění,
iv)
další podpora systému opatření k budování důvěry prostřednictvím účasti na revizi prohlášení o těchto opatřeních. Na základě informací z revidovaných opatření k budování důvěry by mohl ISU obdržet mandát ke shromáždění informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online,
v)
vyvinutí systému k revizi výsledků vědeckého a technologického rozvoje a jejich dopadu na BTWC,
vi)
vypracování akčního plánu pro univerzální platnost;
c)
náležité rozšíření stávajícího personálu ISU, aby mohl provádět činnosti uvedené v písmenu b).
Článek 6
V zájmu podpory revize a posilování postupu mezi zasedáními Unie zejména podpoří:
a)
následující otázky pro nový postup mezi zasedáními, ať již jako témata tohoto postupu nebo prostřednictvím zvláštních pracovních skupin:
i)
vnitrostátní provádění BTWC,
ii)
univerzální platnost BTWC,
iii)
další činnost navazující na hodnotící konferenci a související s opatřeními k budování důvěry,
iv)
pomoc a spolupráce podle článků VII a X BTWC, včetně určení požadavků pro pomoc při vypracovávání a přijímání vhodných regulačních rámců (v první řadě se zaměřením na biologickou bezpečnost a ochranu),
v)
vědecký a technologický rozvoj;
b)
častější posuzování příslušného vědeckého a technologického rozvoje. Prostřednictvím svého obnoveného mandátu by se na tom mohl podílet ISU. Kromě důkladné diskuse v postupu mezi zasedáními by strany mohly přijmout rozhodnutí ohledně jiných možností projednávání vědeckých a technických otázek (tzn. vytvoření nové pracovní skupiny, zařazení vědy a techniky na pořad jednání stran, organizace zasedání odborníků věnujících se vědě a technice, zřízení poradního panelu nebo otevřeného fóra věnovaného otázkám vědy a techniky);
c)
vypracovávání vnitrostátních regulačních rámců, zejména pro biologickou bezpečnost a ochranu. Přijetí odpovídajících norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany pro laboratoře a průmysl, které však v žádném případě nenahrazují režim dodržování BTWC, může stranám z dlouhodobého hlediska pomoci s prováděním povinností vyplývajících z BTWC. Zároveň by se mohlo jednat o užitečný nástroj, který by spolu s dalšími opatřeními přispíval k budoucímu posílenému režimu dodržování. Jednání o této oblasti, například s příslušnými průmyslovými odvětvími, by mohlo být zahrnuto v novém postupu mezi zasedáními;
d)
posílení rozhodovací povahy postupu mezi zasedáními prozkoumáním řady možností, spočívajících například v tom, že by se závěrečná zpráva ze zasedání stran stala závaznou, dohodly by se plány postupu, zvážila možnost ustavení pracovních skupin věnujících se konkrétním otázkám, akčním plánům nebo doporučením.
Článek 7
V zájmu podpory univerzální platnosti BTWC Unie podpoří:
a)
přijetí akčního plánu pro univerzální platnost spravovaného ISU a obsahujícího konkrétní kroky a činnosti. Součástí akčního plánu by mohly být činnosti jako informační akce, společné demarše, překlady příslušných dokumentů, motivační podněty, jako například výměna informací o nabídkách pomoci, a návštěvy za účelem pomoci při prvním vyplňování formulářů týkajících se opatření k budování důvěry, jež mají být předloženy. Tento akční plán by se na každém zasedání stran zhodnotil a v případě potřeby upravil;
b)
pořádání zvláštních zasedání věnovaných univerzální platnosti BTWC nebo zasedání pracovní skupiny týkajících se univerzální platnosti BTWC v rámci postupu mezi zasedáními, aby bylo možné koordinovat informační činnosti mezi různými aktéry a plánovat regionální iniciativy.
Článek 8
Unie podpoří revizi provádění článku X BTWC na sedmé hodnotící konferenci. Tato revize se zaměří na:
a)
prozkoumání způsobu, jak začlenit informace týkající se pomoci do opatření k budování důvěry, prostřednictvím úpravy formuláře D nebo vytvořením nového formuláře, aby si strany mohly vyměňovat informace o činnostech týkajících se spolupráce a pomoci;
b)
pověření ISU shromážděním informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online, která by se mohla nacházet v zabezpečené části internetových stránek.
Článek 9
Opatření přijatá Unií pro účely uvedené v článcích 1 až 8 zahrnují:
a)
návrhy Unie vyplývající z postoje uvedeného v článcích 1 až 8 a týkající se konkrétních, praktických a proveditelných ujednání pro účinné posílení provádění BTWC, jež by měly strany posoudit na sedmé hodnotící konferenci;
b)
demarše vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegací Unie;
c)
prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegace Unie při OSN učiněná během příprav hodnotící konference a v jejím průběhu.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 18. července 2011.
DECISÃO 2011/429/PESC DO CONSELHO
de 18 de Julho de 2011
sobre a posição da União Europeia na Sétima Conferência de Revisão dos Estados Partes na Convenção sobre a Proibição do Desenvolvimento, da Produção e do Armazenamento de Armas Bacteriológicas (Biológicas) e Toxínicas e sobre a sua Destruição (CABT)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado da União Europeia, nomeadamente o artigo 29.o,
Considerando o seguinte:
(1)
Em 12 de Dezembro de 2003, o Conselho Europeu adoptou a Estratégia contra a Proliferação de Armas de Destruição Maciça que visa, nomeadamente, reforçar a Convenção sobre a Proibição do Desenvolvimento, da Produção e do Armazenamento de Armas Bacteriológicas (Biológicas) e Toxínicas e sobre a sua Destruição (CABT), prosseguir a discussão sobre a verificação da CABT, apoiar a sua universalização e a sua implementação nacional, inclusive através de legislação penal, e reforçar a observância da CABT.
(2)
Em 28 de Abril de 2004, o Conselho de Segurança das Nações Unidas adoptou por unanimidade a Resolução 1540 (2004) que qualifica a proliferação de armas de destruição maciça e respectivos vectores como uma ameaça para a paz e a segurança internacionais. Em 27 de Abril de 2006, o Conselho de Segurança das Nações Unidas adoptou por unanimidade a Resolução 1673 (2006) a fim de intensificar os esforços para promover a plena implementação da Resolução 1540 (2004). A aplicação das disposições destas resoluções contribuem para a implementação da CABT.
(3)
Em 26 de Agosto de 1988, o Conselho de Segurança das Nações Unidas adoptou a Resolução 620 (1988), na qual, nomeadamente, incita o Secretário-Geral a investigar com prontidão as alegações sobre possíveis utilizações de armas químicas e bacteriológicas (biológicas) ou toxínicas susceptíveis de constituírem uma violação do Protocolo de Genebra de 1925. Em 8 de Setembro de 2006, a Assembleia Geral adoptou a Estratégia Mundial das Nações Unidas contra o Terrorismo, anexa à Resolução 60/288, na qual os Estados-Membros encorajam o Secretário-Geral a actualizar a lista de peritos e de laboratórios, bem como as orientações e procedimentos técnicos, à disposição do Secretário-Geral para a investigação atempada e eficiente das alegações.
(4)
A Sexta Conferência de Revisão dos Estados Partes na CABT decidiu que a Sétima Conferência de Revisão teria lugar em Genebra, o mais tardar em 2011, e reapreciaria o funcionamento da CABT, tendo em conta, entre outros elementos: os novos progressos científicos e tecnológicos relevantes para efeitos da CABT, bem como os progressos efectuados pelos Estados Partes na CABT (a seguir designados «Estados Partes») na execução das obrigações decorrentes da CABT; e o ponto da situação em termos de execução das decisões e recomendações acordadas na Sexta Conferência de Revisão.
(5)
Em 27 de Fevereiro de 2006, o Conselho adoptou a Acção Comum 2006/184/PESC (1) e em 10 de Novembro de 2008, o Conselho adoptou a Acção Comum 2008/858/PESC (2). Ambas as Acções Comuns promovem a universalidade da CABT e apoiam a aplicação da CABT pelos Estados Partes. Além disso, a Acção Comum 2008/858/PESC promove a apresentação pelos Estados Partes de declarações de medidas geradoras de confiança (MGC) e apoia o processo inter-sessões da CABT.
(6)
Paralelamente à Acção Comum 2006/184/PESC, a União Europeia aprovou um Plano de acção da UE sobre Armas Biológicas e Toxínicas complementar à Acção Comum da UE de apoio à CABT (3), a respeito da CABT, no qual os Estados-Membros se comprometeram a apresentar às Nações Unidas, todos os anos em Abril, declarações sobre MGC, bem como a fornecer ao Secretário-Geral das Nações Unidas listas de peritos e laboratórios competentes, a fim de facilitar investigações sobre a alegada utilização de armas (químicas) biológicas e toxínicas.
(7)
Tendo em vista a realização próxima da Sétima Conferência de Revisão da CABT, que terá lugar de 5 a 22 de Dezembro de 2011, é conveniente actualizar a posição da União Europeia,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
Os objectivos da União na Sétima Conferência de Revisão dos Estados Partes na Convenção sobre a Proibição do Desenvolvimento, da Produção e do Armazenamento de Armas Bacteriológicas (Biológicas) e Toxínicas e sobre a sua Destruição (CABT) são reapreciar as operações da CABT e explorar as possibilidades de a reforçar ainda mais.
Para atingir estes objectivos, a União apresenta propostas concretas à Sétima Conferência de Revisão, a ter lugar entre 5 e 22 de Dezembro de 2011.
Artigo 2.o
Na Sétima Conferência de Revisão, a União trabalha, nomeadamente, para assegurar que os Estados Partes na CABT (a seguir designados «Estados Partes») abordem as seguintes prioridades:
a)
Gerar confiança na observância da CABT;
b)
Apoiar a respectiva execução a nível nacional; e
c)
Promover a universalidade.
Artigo 3.o
Para atingir os objectivos enunciados no artigo 1.o e para garantir as prioridades referidas no artigo 2.o, a União:
a)
Contribui para uma reapreciação integral do funcionamento da CABT na Sétima Conferência de Revisão, nomeadamente no que diz respeito ao cumprimento dos compromissos assumidos pelos Estados Partes no âmbito da CABT;
b)
Apoia o estabelecimento de um novo processo inter-sessões substancial para o período compreendido entre a Sétima e a Oitava Conferências de Revisão, identifica domínios específicos e determina modalidades reforçadas para a obtenção de novos progressos no âmbito desse processo;
c)
Apoia a realização de uma Oitava Conferência de Revisão, a ter lugar o mais tardar em 2016;
d)
Cria um consenso tendo em vista o êxito da Sétima Conferência de Revisão, com base no quadro estabelecido pelas anteriores conferências, e promove, designadamente, os seguintes elementos-chave:
i)
trabalho no sentido de identificar e reforçar mecanismos eficazes geradoras de confiança na observância da CABT,
ii)
os Estados Partes devem poder comprovar a observância através do intercâmbio de informações e de uma transparência acrescida quanto às suas capacidades e às medidas tomadas para efeitos de implementação e quanto às suas intenções em termos de observância. Isto pode conseguir-se através de declarações, consultas e actividades in situ correspondentes a níveis crescentes de transparência e de controlo, e também através do intercâmbio de informações e dos trabalhos de reapreciação durante o processo inter-sessões. Reconhecendo embora que, actualmente, não há consenso sobre a verificação, que continua a ser um dos elementos centrais para um regime total e eficaz de desarmamento e não proliferação, a União está disposta a envidar esforços no sentido de identificar as opções susceptíveis de permitir alcançar objectivos semelhantes,
iii)
aplicação efectiva e pleno cumprimento por todos os Estados Partes de todas as obrigações decorrentes da CABT; apoio e reforço, sempre que necessário, das medidas nacionais de implementação, incluindo a legislação penal, e controlo dos microrganismos patogénicos e das toxinas no quadro da CABT, nomeadamente através do aumento da capacidade da Unidade de Apoio à Implementação do Gabinete das Nações Unidas para os Assuntos de Desarmamento (UAI) para apoiar a execução nacional e através da inclusão desta questão nos trabalhos inter-sessões. Podem ser estudadas novas medidas e tomadas novas decisões sobre as possibilidades e meios de reforçar a implementação nacional. A União fomenta o debate sobre as opções possíveis a este respeito, em especial no domínio da legislação nacional, da coordenação entre as partes nacionais interessadas e a nível regional e subregional, e da implementação, nas instituições de ciências da vida, de normas de gestão adequadas em matéria de biossegurança e bioprotecção,
iv)
adesão universal de todos os Estados à CABT, incluindo o apelo a todos os Estados não partes na CABT para que a ela adiram sem mais demoras e para que assumam compromissos jurídicos de desarmamento e não-proliferação de armas biológicas e toxínicas; na pendência da adesão desses Estados à CABT, a União incentivá-los-á a participar, na qualidade de observadores, nas reuniões dos Estados Partes e a executar, a título voluntário, as disposições da CABT. A União trabalha para que a proibição das armas biológicas e toxínicas seja declarada regra de direito internacional universalmente vinculativa, nomeadamente através da universalização da CABT; e, por conseguinte, recomenda a adopção de um plano de acção sobre a universalização, coordenado pela UAI, a avaliar em sessões especificamente convocadas para o efeito durante o processo inter-sessões,
v)
esforços para aumentar a transparência e gerar a confiança na observância, inclusive através do mecanismo das medidas geradoras de confiança (MGC). A União está disposta a envidar esforços para aperfeiçoar este mecanismo através da identificação de medidas que aumentem a participação no mecanismo das MGC, bem como a sua qualidade e abrangência,
vi)
aumento da transparência no quadro da cooperação e assistência relacionadas com o artigo X da CABT e tendo em conta o trabalho e as competências de outras organizações internacionais. A União continua a apoiar a implementação concreta do artigo X da CABT através dos seus diversos programas de assistência e está disposta a continuar a desenvolver entendimentos comuns, ponto de partida para uma acção eficaz em termos de cooperação para fins pacíficos no quadro da CABT. Podem ser estudadas novas medidas e tomadas novas decisões sobre o reforço da cooperação internacional, a assistência e o intercâmbio em matéria de ciências biológicas e biotecnologia para fins pacíficos, e sobre a promoção do desenvolvimento de capacidades nos domínios da vigilância, detecção e diagnóstico de doenças e da contenção de doenças infecciosas,
vii)
reforço do mecanismo do Secretário-Geral das Nações Unidas para investigar os casos de alegada utilização de armas biológicas e toxínicas. Podem ser estudadas novas medidas e tomadas novas decisões sobre a prestação de assistência e a coordenação no âmbito do artigo VII da CABT com organizações relevantes a pedido de qualquer Estado Parte em caso de alegada utilização de armas biológicas e toxínicas, incluindo o melhoramento das capacidades nacionais de vigilância, detecção e diagnóstico de doenças e dos sistemas de saúde pública. Os trabalhos levados a cabo separadamente tendo em vista o reforço do mecanismo do Secretário-Geral das Nações Unidas para investigar os casos de alegada utilização de armas biológicas e toxínicas podem ainda contribuir, de forma indirecta, para reforçar os artigos VI e VII da CABT,
viii)
apoio a um processo de avaliação mais frequente dos progressos científicos e tecnológicos pertinentes susceptíveis de terem implicações para a CABT, nomeadamente no que se refere à crescente convergência da química e da biologia e aos domínios em rápido desenvolvimento da biologia sintética e das nanotecnologias,
ix)
cumprimento das obrigações decorrentes das Resoluções 1540 (2004) e 1673 (2006) do Conselho de Segurança das Nações Unidas, em particular a eliminação do risco de que as armas biológicas e toxínicas sejam adquiridas ou usadas para fins terroristas, incluindo o possível acesso de terroristas a materiais, equipamento e conhecimentos susceptíveis de serem utilizados no desenvolvimento e na produção de armas biológicas e toxínicas,
x)
programas da Parceria Mundial do G8 direccionados para o apoio ao desarmamento, ao controlo e à segurança de materiais, instalações e conhecimentos especializados sensíveis,
xi)
ponderação e tomada de decisões sobre novas medidas com base no trabalho desenvolvido no âmbito do processo inter-sessões durante o período de 2007 a 2010 e esforços para debater e promover um entendimento comum e uma acção eficaz para a adopção das medidas nacionais necessárias para implementar a proibição prevista na CABT.
Artigo 4.o
A fim de reforçar a observância da CABT, a União promove:
a)
Medidas relacionadas com as declarações MGC:
i)
analisar as declarações MGC anuais enquanto meio normal de declaração nacional sobre a implementação e a observância, e desenvolvê-las tendo presente este objectivo,
ii)
melhorar qualitativamente a apresentação de declarações MGC:
-
reduzindo ao mínimo a complexidade e eliminando a potencial ambiguidade dos formulários MGC. As propostas pormenorizadas e concretas para a alteração das MGC baseiam-se nos relatórios do seminário do Fórum de Genebra,
-
apoiando a compilação das informações fornecidas nos formulários MGC. Para esse efeito, a União seria favorável a que a UAI desempenhasse um papel mais forte de apoio aos pontos de contacto nacionais e às autoridades nacionais responsáveis por garantir a observância. Este apoio poderia incluir elementos tais como a criação de uma biblioteca de referência, uma função de «linha de apoio», a disponibilização dos formulários MGC em várias línguas, a introdução de um modelo electrónico e a realização de seminários regionais para os pontos de contacto nacionais,
-
criando incentivos à apresentação de MGC, tais como a integração no mecanismo MGC de informações relacionadas com o artigo X da CABT (usando o formulário D actual ou criando um novo formulário),
iii)
aumentar a relevância e a abrangência dos formulários MGC:
-
fazendo referência a todos os artigos relevantes da CABT, tendo cuidadosamente em conta a necessidade de conseguir um equilíbrio apropriado entre a utilidade das informações fornecidas e o esforço requerido para as obter, a fim de evitar uma complexidade e uma carga de trabalho acrescidas, que poderiam desencorajar a participação,
-
modificar as MGC através de uma eventual abordagem em duas fases, deixando para um novo processo inter-sessões as modificações que exijam uma análise mais aprofundada;
b)
Medidas relacionadas com o mecanismo do Secretário-Geral das Nações Unidas para investigar os casos de alegada utilização de armas biológicas e toxínicas; reafirmar a necessidade de os Estados Partes assegurarem a eficácia das disposições desse mecanismo e tomarem medidas práticas para esse fim, tais como prestar apoio a programas de formação ou desenvolver um sistema de laboratórios de análises.
Artigo 5.o
Para além dos objectivos estabelecidos no artigo 1.o e das prioridades referidas no artigo 2.o, a União apoia o reforço do papel da UAI. Em particular, a União apoia:
a)
A prorrogação do mandato da UAI por um novo período de cinco anos;
b)
A inclusão das seguintes novas actividades no mandato da UAI:
i)
estabelecimento de uma plataforma de comunicação e de informação sobre actividades políticas, científicas e de outro tipo com relevância para efeitos da CABT (criação de uma biblioteca de referência/base de dados electrónica para sensibilização dos Estados Partes, dos meios académicos e da indústria),
ii)
ligação e partilha de informações com outras organizações internacionais pertinentes,
iii)
continuação do reforço da implementação nacional da CABT facilitando o intercâmbio de informações e aconselhamento sobre essa implementação,
iv)
continuação do apoio ao sistema de MGC através da participação no processo de revisão das declarações MGC. Com base nas informações prestadas através das MGC revistas, a UAI pode ser mandatada para compilar as informações relativas ao artigo X da CABT numa base de dados em linha,
v)
Desenvolvimento de um sistema destinado a analisar os progressos científicos e tecnológicos e o seu impacto na CABT,
vi)
Desenvolvimento de um plano de acção sobre a universalização;
c)
Para que a UAI possa realizar as actividades mencionadas na alínea b), a União apoia um aumento adequado do actual quadro de pessoal da UAI.
Artigo 6.o
A fim de apoiar a reapreciação e o reforço do processo inter-sessões, a União Europeia, entre outras medidas:
a)
Apoia a inclusão dos seguintes temas num novo processo inter-sessões, quer a título de temas inter-sessões quer através de grupos de trabalho específicos:
i)
implementação a nível nacional,
ii)
universalização,
iii)
continuação dos trabalhos sobre as MGC pós-Conferência de Revisão,
iv)
assistência e cooperação no âmbito dos artigos VII e X da CABT, nomeadamente através da determinação das necessidades de assistência para o desenvolvimento e adopção de quadros regulamentares apropriados (centrados prioritariamente na biossegurança e na bioprotecção),
v)
progressos científicos e tecnológicos;
b)
Apoia um processo de avaliação mais frequente dos progressos científicos e tecnológicos pertinentes. A UAI pode desempenhar um papel através do seu mandato renovado. Além de um debate aprofundado durante o processo inter-sessões, os Estados Partes podem definir outras modalidades de debate sobre questões de ciência e tecnologia (por exemplo, criar um novo grupo de trabalho, incluir um ponto sobre ciência e tecnologia na ordem do dia das reuniões dos Estados Partes, organizar uma reunião específica de peritos em ciência e tecnologia, criar um painel consultivo ou estabelecer um fórum aberto sobre ciência e tecnologia);
c)
Apoia a criação de quadros regulamentares nacionais, em particular em matéria de biossegurança e bioprotecção. A adopção de normas adequadas de gestão para os laboratórios e a indústria de biossegurança e bioprotecção, que no entanto em caso algum substituem um regime de observância, pode a longo prazo ajudar os Estados Partes no cumprimento das obrigações previstas na CABT. Tais normas podem também revelar-se um instrumento útil, em conjunção com outras medidas, para contribuir para um melhor regime de observância no futuro. O debate sobre esta questão, em particular com a indústria do sector, pode integrar-se num novo processo inter-sessões;
d)
Apoia o reforço da natureza decisória do processo inter-sessões através da exploração de uma série de opções tais como a atribuição de um carácter vinculativo ao relatório final das reuniões dos Estados Partes, a obtenção de um acordo sobre roteiros de trabalho e a ponderação da possibilidade de criar grupos de trabalho consagrados a questões, planos de acção ou recomendações específicos.
Artigo 7.o
A fim de apoiar a universalidade, a União:
a)
Apoia a adopção de um plano de acção sobre a universalização, gerido pela UAI, fixando medidas e actividades concretas. O plano de acção pode incluir actividades tais como eventos de sensibilização, diligências conjuntas, tradução de documentos relevantes, incentivos como por exemplo o intercâmbio de informações sobre ofertas de assistência e visitas de assistência para preenchimento das primeiras declarações MGC. Este plano de acção é avaliado e, se necessário, modificado em cada reunião dos Estados Partes;
b)
Apoia a organização de sessões ou de reuniões de grupos de trabalho especificamente consagradas à universalização durante o processo inter-sessões, a fim de coordenar as actividades de sensibilização entre os diversos intervenientes e de programar iniciativas regionais.
Artigo 8.o
A União apoia a reapreciação da aplicação do artigo X da CABT na Sétima Conferência de Revisão. Esta reapreciação tem os seguintes objectivos:
a)
Explorar o modo de integrar nas MGC as informações relacionadas com a assistência, através da revisão do formulário D ou da criação de um novo formulário, a fim de permitir aos Estados Partes trocar informações sobre actividades relacionadas com a cooperação e a assistência;
b)
Mandatar a UAI para compilar as informações relativas ao artigo X da CABT numa base de dados em linha, que pode situar-se na zona de acesso restrito do sítio Internet.
Artigo 9.o
A acção da União tendo em vista os fins referidos nos artigos 1.o a 8.o inclui:
a)
Com base na posição definida nos artigos 1.o a 8.o, propostas da União sobre medidas específicas, práticas e viáveis para o melhoramento efectivo da execução da CABT, a considerar pelos Estados Partes por ocasião da Sétima Conferência de Revisão;
b)
Diligências da Alta Representante da União para os Negócios Estrangeiros e a Política de Segurança ou das Delegações da União;
c)
Declarações proferidas pela Alta Representante da União para os Negócios Estrangeiros e a Política de Segurança ou pela Delegação da União nas Nações Unidas na fase preparatória e durante a Sétima Conferência de Revisão.
Artigo 10.o
A presente decisão entra em vigor na data da sua adopção.
Feito em Bruxelas, em 18 de Julho de 2011.