PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 325/2012 DO CONSELHO
de 12 de abril de 2012
que institui um direito anti-dumping e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de ácido oxálico originário da Índia e da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia («Comissão»), apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. MEDIDAS PROVISÓRIAS
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 1043/2011 (2) («regulamento provisório»), a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de ácido oxálico originário da Índia e da República Popular da China («RPC»). Os direitos anti-dumping provisórios variaram entre 14,6 % e 52,2 %.
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada, em 13 de dezembro de 2010, pelo Conselho Europeu da Indústria Química (CEFIC), em nome de Oxaquim S.A. («autor da denúncia»), que representa uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total da União de ácido oxálico.
(3)
Em conformidade com o considerando 9 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período de 1 de janeiro de 2010 a 31 de dezembro de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2007 e o final do período de inquérito («período considerado»).
1.2. PROCEDIMENTO SUBSEQUENTE
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas anti-dumping provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito os seus pontos de vista sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram. Em especial, um produtor-exportador da Índia solicitou e obteve uma audição na presença do Conselheiro Auditor da Direção-Geral do Comércio.
(5)
A Comissão continuou a procurar reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas.
(6)
No considerando 150 do regulamento provisório foram convidadas as empresas chinesas que não se tinham dado a conhecer, mas que considerassem que lhes devia ser estabelecido um direito individual, a manifestar-se no prazo de 10 dias a contar da publicação. Nenhuma empresa chinesa o fez.
(7)
Em seguida, todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido oxálico originário da Índia e da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final.
(8)
As observações orais e escritas apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
1.3. PARTES INTERESSADAS NO PROCESSO
(9)
Na ausência de quaisquer observações no que respeita às partes interessadas no processo, confirmam-se os considerandos 3 a 8 do regulamento provisório.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. PRODUTO EM CAUSA
(10)
O produto em causa é o descrito nos considerandos 10 e 11 do regulamento provisório, isto é, o ácido oxálico, sob forma di-hidratada (número CUS 0028635-1 e número CAS 6153-56-6) ou forma anidra (número CUS 0021238-4 e número CAS 144-62-7), mesmo em solução aquosa, atualmente classificado no código NC ex 2917 11 00 e originário da Índia e da RPC.
(11)
Há dois tipos de ácido oxálico: ácido oxálico não refinado e ácido oxálico refinado. O ácido oxálico refinado, que é produzido na RPC mas não na Índia, é fabricado através de um processo de purificação do ácido oxálico não refinado, cujo objetivo é eliminar ferro, cloretos, vestígios metálicos e outras impurezas.
(12)
O ácido oxálico é utilizado numa vasta gama de aplicações, por exemplo, como agente de redução e branqueamento, em síntese farmacêutica e no fabrico de produtos químicos.
2.2. PRODUTO SIMILAR
(13)
O inquérito revelou que o ácido oxálico produzido e vendido pela indústria da União na União, o ácido oxálico produzido e vendido no mercado interno da Índia e da RPC e o ácido oxálico importado na União e proveniente da Índia e da RPC têm essencialmente as mesmas características físicas e químicas de base e destinam-se às mesmas utilizações finais de base.
(14)
Na ausência de quaisquer observações sobre o produto em causa ou o produto similar, confirmam-se os considerandos 10 a 13 do regulamento provisório.
3. DUMPING
3.1. ÍNDIA
3.1.1. OBSERVAÇÃO PRELIMINAR
(15)
No considerando 14 do regulamento provisório, a Comissão apurou que um produtor-exportador indiano não podia ser considerado como uma parte colaborante e que, consequentemente, as conclusões respeitantes a essa empresa eram estabelecidas com base nos dados disponíveis, conforme previsto no artigo 18.o do regulamento de base.
(16)
Após a divulgação das conclusões provisórias a essa empresa, a Star Oxochem Pvt. Ltd, esta forneceu explicações e esclarecimentos suplementares respeitantes às informações que tinha apresentado anteriormente no decurso do inquérito. Solicitou ainda para ser ouvida pela Comissão e pelo Conselheiro Auditor da Direção-Geral do Comércio. A empresa alegou que, atendendo ao facto de que tinha respondido ao questionário, de que os serviços da Comissão tinham visitado as instalações da empresa e também de que tinha nesse momento fornecido explicações e esclarecimentos suplementares, não seria adequado continuar a ser tratada como um produtor-exportador que não tinha de modo algum colaborado no inquérito.
(17)
Face ao exposto, em especial às explicações e esclarecimentos fornecidos, os serviços da Comissão consideram que podem utilizar parte das informações iniciais, nomeadamente os dados relativos aos preços de exportação, visto terem sido considerados fiáveis. Das considerações precedentes depreende-se que as conclusões provisórias, expostas no considerando 14 do regulamento provisório, se mantêm apenas em parte e que as conclusões respeitantes a esta empresa se tiram parcialmente dos dados disponíveis e parcialmente dos seus próprios preços de exportação, em conformidade com o artigo 18.o, n.os 1 e 3, do regulamento de base.
3.1.2. VALOR NORMAL
(18)
Não foram apresentadas observações quando à metodologia para calcular o valor normal respeitante à Índia. Por conseguinte, confirmam-se as conclusões dos considerandos 15 a 18 do regulamento provisório no que respeita à empresa colaborante.
(19)
No que se refere à Star Oxochem e atendendo às conclusões antes mencionadas (considerandos 16 e 17), estabeleceu-se o valor normal com base nos dados disponíveis nos termos do artigo 18.o, n.o 1, do regulamento de base. Assim, o valor normal para esta empresa baseou-se na média ponderada de uma quantidade representativa de vendas no mercado interno da outra empresa colaborante, a Punjab Chemicals.
3.1.3. PREÇO DE EXPORTAÇÃO
(20)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se a determinação do preço de exportação, exposta no considerando 19 do regulamento provisório, no que diz respeito à empresa Punjab Chemicals.
(21)
Face às conclusões expostas nos considerandos 16 e 17 acima, o preço de exportação para a empresa Star Oxochem é estabelecido, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar por clientes independentes pelo produto em causa quando exportado para a União.
3.1.4. COMPARAÇÃO
(22)
Na ausência de quaisquer observações relativas à comparação do valor normal e dos preços de exportação, confirmam-se os considerandos 20 e 21 do regulamento provisório no que diz respeito ao produtor colaborante, a empresa Punjab Chemicals.
(23)
Quanto à empresa Star Oxochem, efetuaram-se diversos ajustamentos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, com base nos ajustamentos verificados da empresa Punjab Chemicals.
3.1.5. MARGEM DE DUMPING
(24)
Em relação ao produtor colaborante, não foram formuladas observações sobre as conclusões provisórias da Comissão. Consequentemente, confirma-se a margem de dumping estabelecida nos considerandos 22 e 23 do regulamento provisório.
(25)
Quanto à empresa Star Oxochem e atendendo às considerações acima, a margem de dumping, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é igual a 31,5 %.
(26)
Perante o baixo nível de participação da Índia (inferior a 80 %), considerou-se provisoriamente que a mais elevada transação objeto de dumping da parte colaborante constituía o método mais adequado para estabelecer a margem de dumping à escala nacional. Esta transação não é excecional em termos de quantidade nem de preço, pelo que se considera uma amostra representativa conducente a um resultado razoável e proporcionado em relação à margem de dumping estabelecida para o produtor colaborante.
(27)
Face às considerações acima, confirmam-se as conclusões expostas nos considerandos 24 e 25 do regulamento provisório.
(28)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, para a Índia são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping definitiva
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Todas as outras empresas
43,6 %
3.2. REPÚBLICA POPULAR DA CHINA
3.2.1. TRATAMENTO DE ECONOMIA DE MERCADO («TEM») E TRATAMENTO INDIVIDUAL («TI»)
(29)
Conforme estabelecido no regulamento provisório, um grupo de empresas chinesas solicitou o TEM ou, se tal não fosse possível, o TI, tendo um outro grupo de empresas chinesas solicitado apenas o TI. Tal como estabelecido nos considerandos 26 a 32 do regulamento provisório, o pedido de TEM foi rejeitado, embora a ambos os grupos de empresas tivesse sido provisoriamente concedido o TI.
(30)
Não foram apresentadas quaisquer observações sobre estas conclusões provisórias, pelo que se confirmam os considerandos 26 a 32 do regulamento provisório.
3.2.2. PAÍS ANÁLOGO
(31)
Não foram recebidas quaisquer observações sobre a escolha provisória do país análogo. Consequentemente, confirmam-se os considerandos 33 a 34 do regulamento provisório.
3.2.3. VALOR NORMAL
(32)
Explicou-se no regulamento provisório que a Comissão estabelecia valores normais distintos tanto para o óxido oxálico não refinado como para o refinado. Embora se tivesse determinado o valor normal do ácido oxálico não refinado com base no valor normal estabelecido para a Índia, o valor normal do ácido oxálico refinado, que não é produzido na Índia, foi calculado com base nos custos de produção de ácido oxálico não refinado na Índia, ajustados com uma majoração de 12 %, a fim de ter em conta os custos adicionais de produção, mais as despesas VAG e o lucro.
(33)
Ambos os produtores colaborantes da China contestaram a majoração de 12 % para os custos adicionais de produção, alegando que a Comissão nunca tinha verificado esses custos adicionais e que parecia tratar-se meramente de uma estimativa aproximada, baseada numa metodologia que não lhes tinha sido revelada no momento da divulgação provisória. Um dos produtores-exportadores alegou que tinha estimado os custos adicionais de produção em apenas 5 %, embora não fundamentasse esta alegação em qualquer elemento de prova de apoio.
(34)
Salienta-se que a majoração foi determinada com base em informações fornecidas pelos próprios produtores-exportadores colaborantes chineses. Primeiramente, é de assinalar que a empresa que agora alega que os custos adicionais de produção são apenas de aproximadamente 5 % é a mesma que, de início, referiu explicitamente custos adicionais de 10-15 % no seu formulário de pedido de TEM/TI. Em segundo lugar, durante as visitas de verificação nas instalações das empresas, ambos os produtores colaborantes confirmaram que os custos adicionais para a produção de ácido oxálico refinado se situavam ao nível de 10-12 %, quando comparados com os do ácido oxálico não refinado. Em terceiro lugar, este último nível de 10-12 % de custos adicionais de produção fundamentava-se também em cálculos da indústria da União. Face às informações fornecidas pelos produtores colaborantes, considerou-se adequada uma majoração de 12 %.
(35)
Por conseguinte, na ausência de quaisquer informações fundamentadas ou de elementos de prova de apoio que justifiquem uma majoração inferior, confirmam-se as conclusões dos considerandos 35 a 37 do regulamento provisório.
3.2.4. PREÇO DE EXPORTAÇÃO
(36)
Uma vez que o TI foi concedido a ambos os produtores-exportadores da RPC, os preços de exportação foram estabelecidos com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo primeiro cliente independente na União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
(37)
Na ausência de quaisquer observações relativas ao preço de exportação, confirma-se o considerando 38 do regulamento provisório.
3.2.5. COMPARAÇÃO
(38)
Um dos produtores colaborantes alegou que as despesas VAG do seu comerciante coligado e as comissões não deviam ser retiradas do preço de exportação enquanto ajustamento nos termos do artigo 2.o, n.o 10, alínea i), do regulamento de base. O produtor declarou que os custos de venda direta do seu comerciante coligado tinham já sido retirados do preço de exportação, a fim de se obter um preço à saída da fábrica comparável com o valor normal na mesma base.
(39)
O produtor alegou que o seu comerciante coligado era uma filial detida a 100 % e que, no contexto da estratégia de distribuição dos lucros de exportação dentro do grupo, não cobrava qualquer comissão. Ainda segundo a empresa, as restantes despesas VAG representavam os custos combinados de funcionamento da empresa, não se tratando de despesas diretamente relacionadas com vendas, pelo que deviam ser retiradas do preço de exportação.
(40)
De acordo com o artigo 2.o, n.o 10, alínea i), do regulamento de base, entende-se que o termo «comissões» inclui a margem de lucro recebida por um comerciante, se as suas funções forem semelhantes às de um agente que trabalhe em regime de comissão. É, pois, irrelevante se foi, ou não, paga uma comissão. O que é relevante é se o comerciante revendeu as mercadorias com uma margem de lucro e se as funções do comerciante são semelhantes às do agente.
(41)
Os elementos de prova do dossiê, obtidos antes e durante a inspeção à empresa comercial, mostram que, durante o PI, o comerciante vendeu ácido oxálico produzido pelo produtor coligado a um cliente na UE. Ao mesmo tempo, o produtor estava também a exportar diretamente para o mesmo cliente na UE. O comerciante coligado duplicou, pois, o esforço do produtor com pessoal diferente num escritório diferente de uma cidade diferente, efetuando as suas próprias despesas, que se refletem no seu preço de exportação.
(42)
É também evidente nos elementos de prova do dossiê que a empresa comercial adquiriu mercadorias exportadas do produtor-exportador coligado e as revendeu, com uma margem de lucro, em seu próprio nome, depois de ter, ela própria, negociado preços com o cliente independente final.
(43)
Obtiveram-se também elementos de prova respeitantes à empresa comercial que desempenha as funções de agente. Estes elementos de prova indicam, em primeiro lugar, que o produtor vendeu volumes significativos do produto em causa diretamente à UE e que também exportou para a UE através da sua empresa comercial coligada. Apenas cerca de um terço das vendas na UE se efetuou por intermédio desta empresa coligada. O comerciante também revendeu ácido oxálico proveniente de outros produtores independentes. Os elementos de prova do dossiê revelam que mais de metade das aquisições de ácido oxálico pelo parceiro comercial proveio de fornecedores independentes e que menos de metade das suas aquisições provinha do produtor coligado.
(44)
O comerciante pôde, assim, não ser considerado como departamento interno de vendas à exportação do exportador-produtor, apesar da sua relação com este último.
(45)
É igualmente evidente nos elementos de prova apresentados e verificados que o comerciante paga pelas mercadorias fornecidas pelo produtor-exportador coligado apenas depois de o cliente da UE ter pago ao comerciante. Por conseguinte, é o produtor, e não o comerciante, que fica com o risco financeiro.
(46)
Considerou-se, por conseguinte, que as funções do comerciante eram semelhantes às de um agente que trabalha em regime de comissão. Rejeita-se, pois, ao abrigo do artigo 2.o, n.o 10, alínea i), a alegação de que não deviam efetuar-se ajustamentos para comissões.
(47)
De igual modo, não pode ser aceite a alegação de que as despesas VAG não deviam ser tidas em conta, visto não incluírem os custos de venda direta. Essas despesas gerais têm impacto na estrutura de custos da empresa, pelo que afetam o preço de exportação. Por conseguinte, uma parte desses custos foi retirada do preço de exportação para permitir uma comparação equitativa entre valor normal e preço de exportação, à saída da fábrica. Esta alegação foi rejeitada.
(48)
A comissão foi calculada com base na margem de lucro de um importador independente da UE e não na margem de lucro efetiva do comerciante, que era significativamente superior. Considerou-se ser esta metodologia mais adequada, visto que a margem de lucro efetiva ter-se-ia baseado em preços de transferências internas e não refletiriam as condições de mercado reais.
(49)
Na ausência de quaisquer observações suplementares relativas à comparação do valor normal e do preço de exportação, confirmam-se os considerandos 39 a 44 do regulamento provisório.
3.2.6. MARGENS DE DUMPING
(50)
Um grupo de produtores-exportadores alegou que as margens de dumping individuais deviam ser instituídas separadamente para o ácido não refinado e o refinado. Alegaram que, embora as margens de dumping fossem estabelecidas com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado do produto em causa, tipo a tipo, foi estabelecida uma margem de dumping comum para ambos os tipos de ácido oxálico. Alegaram que seria mais adequado estabelecer uma margem de dumping para cada tipo de ácido oxálico, visto que o grupo é constituído por duas empresas produtoras, uma das quais produz ácido oxálico refinado enquanto a outra produz ácido oxálico não refinado.
(51)
O ácido oxálico não refinado pode ser substituído por ácido oxálico refinado. Ambos os tipos de ácido oxálico estão incluídos no mesmo código NC, não podendo os diferentes tipos distinguir-se facilmente uns dos outros. A pureza do ácido oxálico é a mesma, residindo a diferença nos níveis de outros produtos nos «desperdícios» do produto. Visto que ambos são abrangidos pela definição do produto em causa, estabeleceu-se uma margem de dumping em conformidade com a prática habitual. Atendendo à diferença significativa de preço entre os dois tipos e às dificuldades em distingui-los um do outro, margens de dumping distintas para o ácido oxálico refinado e não refinado levariam a uma maior risco de evasão. Rejeita-se a alegação que defendia margens de dumping individuais para o ácido oxálico refinado e não refinado e confirmam-se as margens de dumping estabelecidas nos considerandos 45 e 46 do regulamento provisório.
(52)
Por último, o mesmo grupo de produtores-exportadores questionou as diferentes margens de dumping estabelecidas para os dois grupos de produtores-exportadores da RPC, tendo solicitado um esclarecimento sobre a metodologia de cálculo e a classificação de ácido oxálico refinado e não refinado, dada a diferença nas margens de dumping identificadas entre os dois grupos de exportadores.
(53)
Foi utilizada a mesma metodologia para ambos os grupos de produtores-exportadores da RPC, e o preço de exportação médio ponderado do produto em causa inclui o tanto o ácido oxálico refinado como o não refinado. A explicação sobre as diferentes margens de dumping assenta, pois, simplesmente, no peso relativo das exportações dos respetivos tipos, considerando que o ácido oxálico refinado se vende habitualmente a um preço superior ao do não refinado.
(54)
As margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping definitiva
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6 %
(55)
Na ausência de outras observações relativas às margens de dumping, confirmam-se os considerandos 47 a 48 do regulamento provisório.
(56)
Nesta base, o nível de dumping à escala do país é estabelecido definitivamente em 52,2 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, confirmando-se, assim, o considerando 49 do regulamento provisório.
4. PREJUÍZO
4.1. PRODUÇÃO DA UNIÃO E INDÚSTRIA DA UNIÃO
(57)
Um produtor-exportador defendeu que a referência a dois produtores da União que constituíam a indústria da União nos considerandos 50 e 51 (o autor da denúncia e um segundo produtor não colaborante) não refletia corretamente a situação relativa aos indicadores macroeconómicos. Foi também alegado que os dados respeitantes ao produtor não colaborante, assim como os dados de um terceiro produtor da União que tinha deixado de produzir ácido oxálico, deviam ser ignorados e não incluídos em alguns indicadores macroeconómicos (ver considerandos 72, 74 e 78 do regulamento provisório). Primeiramente, confirma-se que, contrariamente ao que foi referido nos considerandos 50 e 51 do regulamento provisório, existiam, de facto, na União três produtores do produto em causa durante o período considerado, constituindo a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base, o que representa, assim, 100 % da produção da União. Em segundo lugar, rejeita-se a alegação de que deviam ser ignorados os valores respeitantes ao produtor não colaborante e ao terceiro produtor da União, que tinha cessado a produção em 2008, porque é correto incluir todos os valores conhecidos relacionados com o período considerado para efeitos da análise do prejuízo, a fim de se obter a representação mais fiel da situação económica da indústria da União conforme exigido no artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(58)
O mesmo produtor-exportador alegou igualmente que os motivos pelos quais esse terceiro produtor tinha deixado de produzir o produto similar não tinha sido devidamente analisados durante o inquérito. Todavia, esta questão foi analisada durante o inquérito e a empresa invocou simplesmente o facto de que tinha deixado de produzir o produto similar por «motivos de ordem interna» sem dar mais explicações. Acresce que um produtor-exportador concordou com esta explicação e alegou que a decisão de cessar a produção não se devia às alegadas práticas de dumping dos produtores-exportadores da China, contrariando assim as informações que tinham sido disponibilizadas pelo autor da denúncia na versão não confidencial da mesma, na qual se referia que «[a empresa] cessara a produção definitivamente, encerrando a fábrica devido a dumping agressivo da China e da Índia». Contudo, o produtor-exportador não forneceu quaisquer informações diferentes no tocante aos alegados valores de produção relacionados com esse terceiro produtor da União. Por conseguinte, esta questão não desvaloriza o facto de que os dados relacionados com esse terceiro produtor da União podiam ser utilizados no inquérito em curso.
(59)
Outro produtor-exportador alegou que o limiar mínimo para a representatividade no início do inquérito não era corretamente divulgado e que, de facto, não era cumprido. Conforme mencionado no considerando 2 do regulamento provisório, o autor da denúncia representava mais de 25 % da produção total de ácido oxálico da União e não se tinha apresentado qualquer produtor manifestando a sua oposição antes do início do inquérito. Foi colocada à disposição uma nota de informação no dossiê não confidencial resumindo os resultados da análise da representatividade na fase de início. Além disso, a análise do prejuízo efetuada nos termos do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base abrangeu uma parte importante da indústria da União.
(60)
Na ausência de quaisquer outras observações relativas à definição de produção da União e indústria da União, confirmam-se os considerandos 50 e 51 do regulamento provisório, após o esclarecimento referido no considerando 57 acima.
4.2. DETERMINAÇÃO DO MERCADO PERTINENTE DA UNIÃO
(61)
Um produtor-exportador defendeu que a utilização cativa de ácido oxálico não devia ser considerada na determinação de alguns indicadores de prejuízo e que, de qualquer modo, se devia aplicar a mesma abordagem coerente a todos os indicadores de prejuízo. Todavia, a separação efetuada entre a utilização cativa e o mercado livre foi explicada nos considerandos 52, 53 e 55 do regulamento provisório e, em sintonia com o regulamento de base, a análise incidiu principalmente no mercado livre, muito embora tanto a utilização cativa como o mercado livre estivessem incluídos na determinação de alguns indicadores de prejuízo, conforme indicado no considerando 55. De facto, alguns indicadores de prejuízo só podem ser analisados em função da utilização do produto similar no mercado livre, uma vez que, atendendo à própria natureza das vendas cativas, esses indicadores podem ser distorcidos pela relação entre vendedor e comprador. Daí que esta alegação seja rejeitada.
(62)
Na ausência de quaisquer outras observações relativas à determinação do mercado pertinente da União, confirmam-se os considerandos 52 a 55 do regulamento provisório.
4.3. CONSUMO DA UNIÃO
(63)
Na ausência de quaisquer observações sobre o consumo da União, confirmam-se os considerandos 56 a 58 do regulamento provisório.
5. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA
5.1. AVALIAÇÃO CUMULATIVA DOS EFEITOS DAS IMPORTAÇÕES EM CAUSA
(64)
Na ausência de quaisquer observações relativas à avaliação cumulativa dos efeitos das importações em causa, confirmam-se os considerandos 59 a 62 do regulamento provisório.
5.2. VOLUME E PARTE DE MERCADO DAS IMPORTAÇÕES OBJETO DE DUMPING PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA
(65)
Na ausência de quaisquer observações sobre o volume e a parte de mercado das importações provenientes dos países em causa, confirmam-se os considerandos 63 e 64 do regulamento provisório.
5.3. PREÇO DAS IMPORTAÇÕES OBJETO DE DUMPING E SUBCOTAÇÃO DOS PREÇOS
(66)
Conforme mencionado no considerando 144 do regulamento provisório, no cálculo da margem de prejuízo os preços médios de importação dos produtores-exportadores colaborantes da RPC e da Índia foram devidamente ajustados para ter em conta os custos de importação e os direitos aduaneiros. Um produtor-exportador alegou, porém, que a Comissão não tinha incluído na totalidade um ajustamento de 6,5 % correspondente aos direitos aduaneiros normais no cálculo da margem de prejuízo. Constatou-se que esta alegação era justificada e os cálculos das margens de prejuízo foram corrigidos em conformidade em relação a esse produtor-exportador e aos outros produtores-exportadores colaborantes. No entanto, esta correção não teve impacto nas medidas definitivas propostas, conforme indicado no considerando 87 abaixo.
(67)
Na ausência de quaisquer outras observações a respeito do preço das importações objeto de dumping e subcotação dos preços, confirmam-se os considerandos 65 a 68 do regulamento provisório.
6. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(68)
Como mencionado no considerando 57 acima, um produtor-exportador defendeu que os valores relativos a um terceiro produtor da União que tinha deixado de produzir ácido oxálico em 2008 não deviam ter sido incluídos em alguns indicadores macroeconómicos (ver considerandos 72, 74 e 78 do regulamento provisório). Todavia, existem, na realidade, três produtores do produto similar na União, constituindo a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base, que representam 100 % da produção da União durante todo o período considerado, apesar de um produtor ter cessado a produção de ácido oxálico antes do PI. Rejeita-se a alegação de que deviam ser ignorados os valores respeitantes ao produtor da União que tinha cessado a produção em 2008, porque é correto incluir todos os valores de produção conhecidos relacionados com o período considerado para efeitos de determinação da situação económica na indústria da União.
(69)
O mesmo produtor-exportador argumentou que, apesar do alegado erro mencionado no considerando 66 acima, os valores relativos ao número de trabalhadores, salários anuais totais e custos médios da mão-de-obra por trabalhador, apresentados no Quadro 6 do regulamento provisório, não concordavam entre si. Porém, o produtor-exportador não se referiu ao valor correto quando declarou que os salários médios tinham aumentado cerca de 21 %, porque, na realidade, o valor correto é 19 %.
(70)
Quanto à crise económica, os considerandos 95 a 97 do regulamento provisório mostram claramente que as importações dos países em causa continuaram a ganhar parte de mercado, apesar da diminuição do consumo, e tiveram um impacto negativo em vários indicadores de prejuízo, como volumes de vendas, emprego, capacidade de produção e parte de mercado.
(71)
Na ausência de quaisquer observações sobre os considerandos 69 a 94 do regulamento provisório, confirmam-se esses considerandos.
7. CONCLUSÃO SOBRE O PREJUÍZO
(72)
Um produtor-exportador alegou que, contrariamente às conclusões provisórias, a indústria da União não tinha sofrido um prejuízo importante. Alegava-se que, globalmente, as tendências negativas respeitantes à indústria da União se deviam aos efeitos da crise económica de 2008 e à inclusão errónea das informações relacionadas com o terceiro produtor da União que tinha cessado a produção em 2008, o que contribuíra para dar uma representação viciada da situação de prejuízo. Todavia, como mencionado acima, considerou-se correta a inclusão do terceiro produtor e a parte de mercado dos países em causa continuou a aumentar apesar da crise.
(73)
Por conseguinte, confirmam-se os considerandos 94 a 98 do regulamento provisório, concluindo-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
8. NEXO DE CAUSALIDADE
(74)
Um produtor-exportador declarou que a inclusão de dados relativos a um terceiro produtor da União que tinha cessado a sua produção de ácido oxálico em 2008 distorcia as conclusões provisórias respeitantes à análise do nexo de causalidade, que devia assentar apenas em produtores atuais. Tal como para a análise do prejuízo referida acima, concluiu-se que, pelo contrário, não incluir este terceiro produtor distorceria as conclusões em relação ao produto similar. Todavia, conforme mencionado no considerando 57 acima, deviam ser igualmente incluídos dados relevantes daquela empresa na análise da situação da indústria da União, pelo que a alegação é rejeitada.
(75)
Um produtor-exportador alegou que, como o volume das importações objeto de dumping aumentara ao mesmo tempo que melhorava a situação de rendibilidade da indústria da União, as importações objeto de dumping não podiam ser a principal causa de prejuízo. No entanto, esta ligeira melhoria da rendibilidade não invalida a conclusão de que a rendibilidade geral permaneceu muito baixa, a um nível inferior ao lucro normal de 8 %. Além disso, não obstante o consumo ter aumentado substancialmente em 2008 e, mais uma vez, durante o PI, a indústria da União perdeu 9 % da parte de mercado em relação às importações provenientes da China durante o período considerado.
(76)
Outro produtor-exportador alegou que, com base nas informações disponíveis, a indústria da União conseguira no PI um lucro muito próximo do lucro-alvo de 8 %. Uma vez que as informações respeitantes aos lucros dizem respeito apenas a um produtor da União, os níveis exatos de lucro não podem ser publicados. Todavia, conforme referido no considerando 88 do regulamento provisório, o autor da denúncia obteve um pequeno lucro durante o PI, depois de ter tido prejuízo em 2009. Os pressupostos que o produtor-exportador utilizou para concluir que o lucro durante o PI estava alegadamente próximo do lucro-alvo não eram de facto corretos, porque não incluíam os dados financeiros e de produção relevantes do autor da denúncia, os quais, por motivos confidenciais, não puderam ser divulgados. O nível de lucro do autor da denúncia foi cuidadosamente verificado, inclusive durante uma visita de verificação no local, pelo que se concluiu que as alegações de que o lucro obtido durante o PI estava muito próximo do lucro-alvo eram incorretas.
(77)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o nexo de causalidade, confirmam-se os considerandos 99 a 122 do regulamento provisório.
9. INTERESSE DA UNIÃO
(78)
Dois importadores alegaram que as medidas podiam conduzir à escassez de ácido oxálico na UE. Alegadamente, a indústria da União não pode dar resposta à procura de ácido oxálico na UE.
(79)
O inquérito revelou que, durante o PI, o autor da denúncia dispunha de capacidades não utilizadas. Além disso, o autor da denúncia declarou que estava atualmente a aumentar a sua produção, apesar de o aumento da utilização da capacidade exigir algum tempo por a produção do produto em causa se basear em reações químicas. No entanto, com base nos dados relativos ao consumo na UE e à capacidade total da UE, pode considerar-se que o autor da denúncia tem capacidade para dar resposta à procura total de ácido oxálico não refinado da União, visto estar a produzir praticamente a plena capacidade. Em relação ao ácido oxálico refinado, recorde-se que, na sua maioria, é utilizado na produção de produtos que são subsequentemente exportados e que os utilizadores podiam operar no âmbito do regime de aperfeiçoamento ativo. Acresce que o principal exportador chinês de ácido oxálico refinado é aquele que beneficia do direito proposto mais baixo (14,6 %).
(80)
Além disso, o autor da denúncia alegou que o mercado global de ácido oxálico (não refinado) é dominado pelos produtores chineses, que fixam o nível de preços deste produto. Atualmente, os produtores chineses estão mais preocupados com o seu mercado interno, não podendo excluir-se que, na ausência de medidas e com o provável desaparecimento do último produtor de ácido oxálico não refinado da UE, os utilizadores da UE se vejam confrontados com problemas de segurança de aprovisionamento, suscetíveis de se acompanharem de escassez crónica e de preços oligopolistas.
(81)
Outro importador/utilizador que opera num segmento de mercado a jusante diferente do anterior alegou que a existência de medidas provisórias tinha um impacto negativo na rendibilidade dos seus próprios produtos, cuja principal matéria-prima era o ácido oxálico, sem fornecer, no entanto, mais pormenores. A empresa foi convidada a participar numa audição a fim de expor com maior pormenor estas preocupações e fornecer elementos de prova, mas não respondeu. Por conseguinte, não foi possível verificar essas alegações.
(82)
Na ausência de quaisquer outras observações relativas ao interesse da União, confirmam-se os considerandos 123 a 139 do regulamento provisório.
10. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
10.1. NÍVEL DE ELIMINAÇÃO DO PREJUÍZO
(83)
Conforme mencionado no considerando 66, um produtor-exportador alegou que a Comissão não tinha incluído um ajustamento de 6,5 % correspondente aos direitos aduaneiros normais no cálculo da margem de prejuízo. Constatou-se que essa alegação era parcialmente correta, uma vez que, em relação a algumas importações que foram entregues ao cliente da UE depois de desalfandegadas, o direito tinha sido subestimado. Por conseguinte, as margens de prejuízo foram corrigidas em conformidade, sem, no entanto, terem um impacto significativo sobre as medidas definitivas propostas (ver considerando 87 abaixo).
(84)
Atendendo às conclusões respeitantes à Star Oxochem, estabeleceu-se igualmente uma margem de prejuízo para este produtor-exportador com base na mesma metodologia de cálculo prevista nos considerandos 142 a 144 do regulamento provisório.
(85)
Na ausência de observações relativas ao nível de eliminação do prejuízo, confirmam-se os considerandos 145 a 148 do regulamento provisório.
10.2. FORMA E NÍVEL DOS DIREITOS
(86)
À luz do que precede e em conformidade com o artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping definitivo ao nível das margens de dumping estabelecidas, dado que, para todos os produtores-exportadores interessados, as margens de prejuízo são mais elevadas do que as margens de dumping.
(87)
Face ao que precede, foram estabelecidas as seguintes margens de dumping e de prejuízo:
Nome da empresa/grupo
Margem de prejuízo (%)
Margem de dumping (%)
Direito provisório (%)
Direito proposto (%)
Índia
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Todas as outras empresas
47,9
43,6
43,6
43,6
República Popular da China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Todas as outras empresas
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
As taxas do direito anti-dumping individuais aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. Estas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala do país a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da Índia e da RPC produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(89)
Qualquer pedido de aplicação destas taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser enviado imediatamente à Comissão (3), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção, vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(90)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se pretendia recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido oxálico originário da RPC e da Índia. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações na sequência da divulgação final.
(91)
As observações apresentadas pelas partes interessadas foram devidamente tomadas em consideração. Nenhuma das observações era de molde a alterar as conclusões do inquérito.
(92)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito mas também às empresas que não efetuaram qualquer exportação durante o PI. Todavia, convidam-se estas últimas, quando preencham as condições referidas no artigo 11.o, n.o 4, segundo parágrafo, do regulamento de base, a apresentar um pedido de reexame em conformidade com o referido artigo, tendo em vista uma análise individual da sua situação.
10.3. COBRANÇA DEFINITIVA DOS DIREITOS PROVISÓRIOS
(93)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping apuradas e a gravidade do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório, instituído pelo regulamento provisório, sejam cobrados, a título definitivo, até ao montante dos direitos definitivos instituídos. Sempre que os direitos definitivos forem inferiores aos direitos provisórios, os montantes provisoriamente garantidos superiores à taxa definitiva dos direitos anti-dumping devem ser liberados,
11. COMPROMISSOS
(94)
Um produtor-exportador da Índia e dois produtores-exportadores da República Popular da China propuseram compromissos de preços, em conformidade com o artigo 8.o, n.o 1, do regulamento de base.
(95)
Nos últimos anos, o produto em causa mostrou uma volatilidade de preços considerável, não sendo, por conseguinte, adequado a um compromisso de preços fixo. A fim de ultrapassar este problema, o produtor-exportador indiano propôs uma cláusula de indexação, sem, no entanto, determinar o respetivo preço mínimo de importação (PMI). De notar, a este respeito, que não foi possível estabelecer uma relação direta entre a flutuação de preços e a da principal matéria-prima, pelo que a indexação não se considera adequada. Além disso, o nível de colaboração desta empresa durante o inquérito e a precisão dos dados que forneceu não foram ideais. Por conseguinte, a Comissão não pensa que seja possível controlar eficazmente um compromisso proposto por esta empresa.
(96)
Além disso, em relação aos produtores-exportadores da RPC, o inquérito estabeleceu que existem diferentes tipos do produto em causa, que não é fácil distingui-los e que há consideráveis diferenças de preços. O PMI único para todos os tipos de produto proposto por um dos produtores-exportadores chinês não iria, pois, eliminar o efeito prejudicial do dumping. Além disso, ambos os produtores-exportadores chineses em causa são produtores de diferentes tipos de outros produtos químicos, que podem vender a clientes comuns na União Europeia através de empresas comerciais coligadas. Isto criaria um grave risco de compensação cruzada e tornaria extremamente difícil um controlo eficaz do compromisso. Os diferentes PMI propostos pelo outro produtor-exportador chinês tornariam também impraticável o controlo, devido à complexidade da distinção entre os diversos tipos de produto. Com base no exposto, concluiu-se que as propostas de compromisso não podem ser aceites.
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ácido oxálico, sob forma di-hidratada (número CUS 0028635-1 e número CAS 6153-56-6) ou forma anidra (número CUS 0021238-4 e número CAS 144-62-7), mesmo em solução aquosa, atualmente classificado no código NC ex 2917 11 00 (código TARIC 2917110091) e originário da Índia e da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Taxa do direito anti-dumping %
Código adicional TARIC
Índia
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Todas as outras empresas
43,6
B999
República Popular da China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd.; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
B232
Todas as outras empresas
52,2
B999
3. A aplicação da taxa individual prevista para as empresas enumeradas no n.o 2 do presente artigo está subordinada à apresentação, à autoridade aduaneira dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a todas as outras empresas.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
São definitivamente cobrados os montantes garantidos por meio do direito anti-dumping provisório, por força do Regulamento (UE) n.o 1043/2011. São liberados os montantes garantidos que excedam o montante dos direitos anti-dumping definitivos.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 12 de abril de 2012.