NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1261/2010
ze dne 22. prosince 2010
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 1. dubna 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. února 2010 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo považováno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody pro slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely zjištění ohledně subvencování výběr vzorku.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem 22 vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupin společností ve spojení. Dvacet z těchto spolupracujících společností nebo skupin vykázalo vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto dvaceti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(11)
Vyvážející výrobci, kteří se ve zmíněné lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(12)
V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení, přičemž všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Jeden vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, protože nesplňoval kritéria stanovená v čl. 27 odst. 1 základního nařízení, požádal o stanovení individuálního rozpětí subvencování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytl odpověď na dotazník.
(14)
Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na počet společností, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže ve 22. bodě odůvodnění. Vzhledem k počtu inspekcí na místě, které by bylo zapotřebí uskutečnit v prostorách těchto společností, se mělo za to, že by individuální prošetřování znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(15)
Proto byl přijat předběžný závěr, že žádost o individuální prošetření nemůže být přijata.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
S ohledem na velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely stanovení újmy výběr vzorku.
(17)
Žádní další výrobci než uvedených osm společností, jejichž jménem byl podán podnět, se nepřihlásili ani nepodali základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření, jak je stanoveno v oznámení o zahájení. Z těchto osmi společností byl vybrán vzorek čtyř společností, a to na základě reprezentativnosti jejich objemu prodeje, na základě typů výrobku, které vyrábějí, a toho, kde se v Unii nacházejí. Výběr vzorku byl konzultován s žadatelem a dotčenými výrobci.
(18)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců
(19)
S ohledem na velký počet dovozců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
(20)
Komise všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala dotazníky. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku vyvážejících výrobců, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii a čtyřem dovozcům v Unii, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku dovozců, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(21)
Odpovědi přišly od indické vlády, vyvážejících výrobců zařazených do příslušného vzorku, vyvážejícího výrobce, který žádal o individuální prošetření, výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku a jednoho dovozce. Od uživatelů ani od žádných dalších stran dotčených řízením žádné odpovědi na dotazník nepřišly. Podstatná část výrobců v Unii kromě toho zaslala požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(22)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách indické vlády v Dillí, vlády státu Maháráštra v Bombaji, úřadu indické vlády v Bombaji a v prostorách následujících stran řízení se uskutečnily inspekce na místě:
Výrobci v Unii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Rodaciai SPA, Itálie, a prodejci ve spojení,
-
Roldan S.A., Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Ugitech France S.A., Francie, a prodejci ve spojení;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Vpl., Ltd., Thane, Maháráštra,
-
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra,
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra.
1.3. Období šetření
(23)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Šetření ukázalo, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Indii, kterých se týká toto šetření, mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Unie. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci v Unii a prodávané na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Unie z dotčené země. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
„Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(27)
Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období současného šetření jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
3.2. Program „Kniha celních nároků“
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis programu „Kniha celních nároků“ je uveden v kapitole 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Výhody tohoto programu může čerpat kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.
c) Praktické provádění programu „Kniha celních nároků“
(31)
Vývozce může zažádat o kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby v rámci programu „Kniha celních nároků“ byly indickými úřady stanoveny pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovezenému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu „Kniha celních nároků“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odbavení vývozní přepravní doklad. V tomto dokumentu je uvedena, mimo jiné, výše kreditu v rámci „Knihy celních nároků“, který má být poskytnut pro příslušnou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout kredit v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Takové kredity mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené oproti těmto kreditům může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.
(34)
Žádost o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ se podává elektronicky a může se týkat neomezeného počtu vývozních transakcí. Pro podání žádosti o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ ve skutečnosti neexistují žádné pevné lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu „Kniha celních nároků“ automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Chandan Steel a společnosti skupiny Venus group využívaly v období šetření tento režim.
d) Závěry ohledně programu „Kniha celních nároků“
(36)
Režim „Kniha celních nároků“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“ jsou finančním příspěvkem od indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(37)
Kromě toho režim „Kniha celních nároků“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento program nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu „Kniha celních nároků“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání příslušných výhod stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, tak mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
e) Výpočet výše subvence
(39)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce, zjištěné za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu „Kniha celních nároků“, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemá indická vláda volbu, zda subvenci poskytnout či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu „Kniha celních nároků“ jako součet kreditů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(40)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence odečteny z kreditů stanovených uvedeným způsobem, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(41)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Režim předběžného povolení
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 2009-2014 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Způsobilost
(43)
Režim předběžného povolení má šest podprogramů, které jsou podrobněji popsány ve 44. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro fyzický vývoz a pro podprogram předběžných povolení pro roční potřebu. Výrobci-vývozci, kteří jsou dodavateli konečného vývozce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé, kteří zajišťují dodávky v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům-vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů „Předběžný příkaz k uvolnění“ a tuzemský akreditiv back-to-back.
c) Praktické provádění
(44)
Režim předběžného povolení může být vydán na:
i) fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Dovezené množství a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci,
ii) roční potřebu: Toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může vyvézt jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a proces výroby si rozdělí. Výrobce-vývozce, který vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončí výrobu a je povinen konečný výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT 04-09. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně,
v) předběžný příkaz k uvolnění: Držitel režimu předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít předběžného příkazu k uvolnění. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako předběžné příkazy k uvolnění a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Převedení předběžného příkazu k uvolnění dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). V rámci mechanismu předběžného příkazu k uvolnění jsou daně a cla vraceny dodavateli místo vracení konečnému vývozci ve formě vrácení cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský akreditiv back-to-back: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(45)
V průběhu období šetření získaly úlevy v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti. Tyto společnosti využívaly jednoho z uvedených podprogramů, a sice režimu předběžného povolení pro fyzický vývoz. Proto není nutné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(46)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dovezeného zboží/zboží nakoupeného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a prací, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(47)
Pokud jde o podprogram využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci programu předběžného povolení určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(48)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, vždy o šest měsíců).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(50)
Jedna z šetřených společností nevedla žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě. Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 2004-2009, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě této společnosti uplatněny. V této fázi proto de facto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
(51)
Pokud jde o druhou společnost, ta vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Registr spotřeby pro období šetření však nebyl k dispozici, a proto nebylo možné ověřit mimo jiné záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23). Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 46. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto osvědčování proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy byla splněna.
d) Závěr ohledně režimu předběžného financování
(52)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(53)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(54)
Podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Nadto indická vláda neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(55)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(56)
Vzhledem k neexistenci povolených režimů vracení cla nebo režimů vracení u náhradních vstupů je napadnutelnou výhodou prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy vracení použít a namísto údajných nadměrných úlev se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takových nadměrných úlev povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(57)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podprogramu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(58)
Sazba subvencí zjištěná pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 0,8 %, resp. 1,5 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(59)
Šetření odhalilo, že dvě ze společností nebo skupin společností ve vzorku využívaly v období šetření tento režim. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné Proto se mělo za to, že není nezbytné v tomto šetření dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz
(60)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností ve vzorku měla status subjektu orientovaného na vývoz a v období šetření jí byly poskytovány subvence.
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu pro subjekty orientované na vývoz je uveden v kapitole 6 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příruček HOP I 04-09 a HOP I09-14.
b) Způsobilost
(62)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim pro subjekty orientované na vývoz.
c) Praktické provádění
(63)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(64)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat podrobné informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení uznání společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim pro subjekty orientované na vývoz, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(65)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-09 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(66)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřené z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou splnění pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení své činnosti.
(67)
Subjekty působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků.
(68)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozů uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů HOP I2009-2014. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(69)
Podle příslušného oddílu HOP I2009-2014 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [subjekt orientovaný na vývoz] určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(70)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(71)
V současném případě využíval režim pro jednotky orientované na vývoz jeden ze spolupracujících vývozců ve vzorku. Tento spolupracující vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený spolupracující vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 66. bodě odůvodnění bodech i) až vi). Nicméně co se týče osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla způsobilá pro toto osvobození. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
d) Závěry ohledně režimu pro subjekty orientované na vývoz
(72)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň z cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(73)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud je spotřební daň a dodatečné clo zaplaceno, může být využito jako kredit pro budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím kreditu „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(74)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy zakládají subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání obvykle splatné při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od daně z dovozu (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(76)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě prominutého cla a daní (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 4,3 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(77)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností tak bylo zanedbatelné.
3.6. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(78)
Podrobnosti režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(79)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(80)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(81)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(82)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností tento režim během období šetření využívala.
d) Závěr ohledně režimu vývozních úvěrů
(83)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky uvedenými v 78. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(84)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(85)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(86)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro uvedenou společnost činí 0,4 %.
3.7. Výše napadnutelných subvencí
(87)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %:
REŽIM→
DEPB (4)
PPO (4)
EOU (4)
PVÚ (4)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 4,0 %.
(89)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, konkrétně dosahovala 100 %. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. 4,3 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(90)
Pro stanovení objemu výroby v Unii byl vzat v úvahu výstup následujících výrobců v Unii:
-
osm výrobců, jejichž jménem byl podán podnět,
-
čtyři výrobci, kteří podpořili řízení,
-
dvanáct dalších výrobců v Unii uvedených v podnětu, kteří nebyli ani žadateli, ani nepodpořili řízení, ale nevznesli proti současnému šetření žádné námitky.
(91)
Pro účely analýzy celkové újmy tedy výrobní odvětví Unie sestává z těchto 24 společností.
4.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(92)
Jak bylo uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek čtyř společností z výrobců, kteří se přihlásili Komisi a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření.
(93)
Tito čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(94)
Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu a růstu shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů týkajících se cen, zaměstnanosti, produktivity, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. Spotřeba v Unii
(95)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku, údajů o prodeji uskutečněném dalšími výrobci v Unii předložené žadatelem, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných z Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření.
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba Unie v tunách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba snížila o 36 %. Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba snížila o 41 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetřením mírně vzrostla, a sice o 5 procentních bodů.
(97)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby od roku 2008, během nějž uživatelé dotčeného výrobku, jako automobilový průmysl, domácí spotřebiče nebo chemický a stavební průmysl, zaznamenali silný pokles poptávky po jejich výrobcích. Ve druhé polovině období šetření se situace na trhu začala mírně zlepšovat a výsledkem bylo mírné zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s první polovinou období šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země do Unie
5.3.1. Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z Indie v tunách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podíl dovozů na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na základě údajů Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření dovoz dotčeného výrobku z Indie sledoval sestupný trend spotřeby v EU a snížil se v posuzovaném období o 27 %. K největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy se dovoz snížil o 41 procentních bodů. Následně se dovoz mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 16 procentních bodů.
(99)
Jelikož tento pokles je nižší než pokles spotřeby v Unii, podíl indických dovozů na trhu se mírně zvýšil, a to z 10,39 % v roce 2007 na 11,78 % v období šetření.
5.3.2. Ceny dovozů a cenové podbízení
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena dovozu z Indie v EUR/tuna
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie se snížila o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny spadly o 22 procentních bodů. Ačkoli tento pokles odpovídal sestupnému trendu cen surovin, je třeba poznamenat, že během celého posuzovaného období byla průměrná jednotková cena dovozu z Indie výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie, což vedlo k silnému cenovému tlaku na ceny prodeje účtované subjekty v Unii.
(101)
Srovnání pro období šetření mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku ze závodu při prodeji nezávislým zákazníkům na trhu Unie a cen CIF na hranici Unie účtovaných vyvážejícími výrobci v Indii, náležitě upravený o náklady na vykládku a proclení, ukazuje na cenové podbízení v rozmezí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(102)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu subvencovaných dovozů z Indie na výrobní odvětví Unie analýzu všech hospodářských faktorů, které měly vliv na stav tohoto výrobního odvětví od roku 2007 do období šetření.
5.4.1. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby v tunách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobní kapacita v tunách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využití kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla celková produkce výrobního odvětví Unie o 42 %, zatímco výrobní kapacita zůstala nezměněná, čímž se míra využití kapacity snížila o 26 procentních bodů. Tento pokles výroby byl větší než pokles spotřeby v Unii, který činil za celé posuzované období 36 %.
b) Objem prodeje, podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v EU v tunách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem prodeje obdobného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie uskutečněný výrobním odvětvím Unie klesl za celé posuzované období o 36 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy prodej klesl o 29 procentních bodů. Následně se prodej mezi rokem 2009 a obdobím šetření mírně zvýšil, a to o 3 procentní body.
(105)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal nezměněný a pohyboval se během posuzovaného období kolem 81 %.
c) Růst
(106)
Jelikož jak spotřeba v Unii, tak objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie klesly v posuzovaném období o 36 %, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu na 81 %.
d) Rozsah současného rozpětí subvencí
(107)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.4.2. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku
a) Zásoby
(108)
Výrobní odvětví Unie vyrábí především na zakázku, zásoby proto nelze považovat za významný ukazatel újmy. Trendy v zásobách jsou uvedeny pro informaci. Níže uvedená čísla se týkají pouze společností zařazených do vzorku a představují objem zásob na konci každého období.
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob v tunách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob se v posuzovaném období snížil o 22 %, ale jako procento výroby se zásoby zvýšily z 16 % na 19,5 %.
b) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a výrobní náklady
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (v EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Průměrné výrobní náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Průměrné jednotkové ceny prodeje nezávislým zákazníkům na trhu Unie uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny klesly o 25 procentních bodů. Tento pokles byl však částečně způsoben poklesem jednotkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, které se během posuzovaného období snížily o 31 %. Snížení jednotkových nákladů bylo způsobeno především poklesem cen surovin. Tento pokles byl lehce zmírněn zvýšením podílu fixních nákladů na vyrobenou jednotku v důsledku nižšího využití kapacity.
c) Zaměstnanost, produktivita a náklady na pracovní sílu
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Průměrné náklady na pracovníka
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zaměstnanců byl během posuzovaného období snížen o 15 % v důsledku poklesu aktivity výrobního odvětví Unie.
(112)
Pokud jde o průměrné náklady práce na zaměstnance, ty se v posuzovaném období mírně zvýšily, a sice o 5 %. To je považováno za přirozený nárůst, který je nižší než míra inflace v průběhu posuzovaného období. Navíc je třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu netvoří významnou část celkových nákladů výroby tyčí z nerezavějící oceli.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peněžní tok (v EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investice (v tisících EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnost investic
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost podstatně snížila a z více než 9 % zisku v roce 2007 se změnila v téměř 8 % ztrátu v období šetření. Největší pokles zisků byl zaznamenán mezi lety 2008 a 2009, kdy činil více než 16 procentních bodů.
(114)
Čistý peněžní tok vytvořený obdobným výrobkem se od roku 2007 do období šetření snížil o 107 %.
(115)
Roční investice do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 77 %.
(116)
Návratnost investic vyjádřená jako procentní podíl zisku na čisté účetní hodnotě investic sledovala zmíněný negativní vývoj ziskovosti a snížila se o 134 procentních bodů.
(117)
Nic nenasvědčovalo tomu, že se v posuzovaném období snížila schopnost výrobního odvětví získávat kapitál.
5.5. Závěr o újmě
(118)
Během posuzovaného období se téměř všechny ukazatele újmy náležející výrobnímu odvětví Unie vyvíjely negativně.
(119)
Spotřeba v Unii se snížila o 36 %, objem prodeje uskutečněného výrobním odvětím Unie klesl o 36 % a využití kapacity kleslo o 42 %. Jednotkové ceny prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku se snížily o 44 % na úroveň, kdy byly nižší než náklady. Reagovaly tak na pokles cen dovozu z Indie, aby byl zachován určitý objem prodeje a výroby, který by pokryl fixní náklady.
(120)
Ziskovost ze z 9,5 % zisku v roce 2007 změnila na téměř 8 % ztrátu v období šetření. Investice, peněžní tok a návratnost investic rovněž sledovaly tento negativní vývoj, přičemž se během posuzovaného období snížily o 77 %, resp. 107 %, resp. 246 procentních bodů.
(121)
Pouze jeden ukazatel, totiž podíl výrobního odvětví Unie na trhu, zůstal na nezměněné úrovni 81 %.
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozních cen o 44 % v posuzovaném období, jakož i vysoká rozpětí cenového podbízení zjištěná v období šetření, jež dosahovala rozpětí od 16,7 % do 18,2 %, byly zaznamenány souběžně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Vzhledem k úrovni subvencování u spolupracujících vývozců, nízké úrovni cen subvencovaného dovozu, jež představovala výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrála jejich přítomnost na trhu Unie významnou úlohu v tom, že se zmíněný negativní trend prodejních cen na trhu Unie dále zhoršoval. Závažná újma, již utrpělo výrobní odvětví Unie, se nejvíce projevuje nízkou úrovní prodejních cen a dramatickými finančními ztrátami, jež výrobní odvětví utrpělo.
(126)
Průměrné ceny dovozu z Indie podstatně klesly, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit ceny, aby si udrželo určitý obrat, avšak při ztrátových cenách, aby byly pokryty alespoň fixní náklady. Výsledkem bylo, že se od roku 2008 finanční situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila.
(127)
Na základě výše uvedeného se přijímá prozatímní závěr, že subvencovaný dovoz z Indie, který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie během období šetření, byl určující pro újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Vliv dalších činitelů
(128)
Dalšími činiteli, které byly zkoumány v souvislosti s příčinnými souvislostmi, jsou hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU, výrobní náklady, dovoz z jiných třetích zemí a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku.
6.3.1. Hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU a náklady výroby
(129)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby a k tlaku na ceny. Nízká úroveň poptávky po některých tyčích z nerezavějící oceli vedla ke snížení produkce výrobního odvětví Unie a z části přispěla k poklesu prodejních cen.
(130)
Za normálních hospodářských podmínek a pokud by neexistoval silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu, by výrobní odvětví Unie mohlo mít určité problémy reagovat na pokles spotřeby a s následný nárůst fixních nákladů výroby v důsledku nízkého využití kapacity, které zaznamenalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Subvencovaný dovoz však umocnil účinek hospodářského poklesu a znemožnil prodej za vyšší než výrobní ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že pokles poptávky v EU související s hospodářskou krizí, který příslušné odvětví zaznamenalo, přispěl k újmě, již výrobní odvětví Unie utrpělo. Má se však za to, že tím není narušena příčinná souvislost zjištěná v souvislosti se subvencovaným levným dovozem z Indie.
6.3.2. Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z jiných třetích zemí v tunách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Průměrná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základě údajů Eurostatu objem dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli do Unie ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 48 %. Podíl těchto jiných třetích zemí na trhu se snížil o 19 %.
(133)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny indických vyvážejících výrobců i vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto se má předběžně za to, že dovoz z dalších třetích zemí nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
2007
2008
2009
OŠ
Objem vývozu v tunách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková prodejní cena v eurech
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 42 % a jednotková prodejní cena o 46 %. Ačkoli tento vývoz činil pouze 6 % jeho celkového prodeje v období šetření, nelze vyloučit, že měl tento výsledek na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Má se však za to, že vzhledem k nízkému objemu dovozu není tento dopad dostatečný, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(135)
Šetření ukázalo, že další známé činitele, jako dovoz z jiných třetích zemí, vývoz uskutečněný výrobním odvětvím Unie a pokles spotřeby, nebyly rozhodující příčinou újmy, již výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Časová shoda mezi subvencovaným dovozem z Indie a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie na straně druhé vede k závěru, že subvencovaný dovoz způsobil značnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné úvahy
(137)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Byl zvážen dopad možných opatření na všechny strany, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí žádných opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie trpělo subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Indie, který působil újmu. Rovněž se připomíná, že většina hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Vzhledem k povaze újmy (tj. značné ztráty) se další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Unie v případě neexistence opatření jeví jako nevyhnutelné.
(139)
Očekává se, že uložení opatření zabrání dalším narušením trhu a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu.
(140)
Pokud by opatření uložena nebyla, ceny by byly nadále nižší než náklady a zisky výrobců v Unii by se dále zhoršovaly. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(141)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří střední a velké podniky rozmístěné po celé Unii, uložení opatření by kromě toho pomohlo zachovat v těchto oblastech zaměstnanost.
(142)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(143)
Všichni dovozci, o kterých Komise věděla, byly požádáni, aby se přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděli čtyři dovozci. Všem čtyřem byl zaslán dotazník, ale odpověděl pouze jeden. V pozdější fázi šetření se počítá s inspekcí v prostorách dovozce, který se nachází v Německu.
(144)
Pokud by byla uložena vyrovnávací cla, nelze vyloučit, že by úroveň dovozu pocházejícího z dotčené země mohla klesnout, což by mělo vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek jakéhokoli zvýšení cen dovozu dotčeného výrobku na dovozce by však měl pouze obnovit soutěž na trhu Unie a neměl by dovozcům zabránit prodávat dotčený výrobek. Kromě toho nízký podíl nákladů na dotčený výrobek z hlediska celkových nákladů konečných uživatelů by měl dovozcům usnadnit přenést jakékoli zvýšení cen na jejich zákazníky. Na základě těchto skutečností byl učiněn předběžný závěr, že zavedení vyrovnávacích cel pravděpodobně nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii.
7.4. Zájem uživatelů
(145)
Všem stranám označeným v podnětu jako uživatelé byly zaslány dotazníky. Žádná z těchto dvaceti dvou společností neodpověděla.
(146)
Připomíná se, že dotčený výrobek se používá v širokém spektru aplikací včetně automobilového průmyslu, výrobců domácích spotřebičů, lékařských a laboratorních nástrojů atd. V tomto řízení jsou však uživateli dodavatelské společnosti, které vyrábějí a dodávají díly pro uvedené aplikace. Vzhledem k tomu se očekává, že tito uživatelé budou v postavení, kdy budou moci přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku uložení vyrovnávacích cel na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele bude dopad takových opatření zanedbatelný.
(147)
Proto se přijímá předběžný závěr, že dopad na náklady uživatelů v důsledku uložení vyrovnávacích cel by nebyl významný.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se přijímá předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro to, aby vyrovnávací cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie nebyla uložena.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(149)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(150)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nutné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(151)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007. To je poslední rok před obdobím šetření, kdy bylo výrobní odvětví Unie schopno dosahovat normálního ziskového rozpětí. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 9,5 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(152)
Na tomto základě byla vypočtena cena za obdobný výrobek, která by nepůsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,5 % k výrobním nákladům.
(153)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, stanovené pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením (viz 101. bod odůvodnění), s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(154)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(157)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(158)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a pocházejících z Indie.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj Maháráštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
4,3
AXXX
Společnosti uvedené v příloze
4,0
AXXX
Všechny ostatní společnosti
4,3
AXXX
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2010.
REGULAMENTO (UE) N.o 1261/2010 DA COMISSÃO
de 22 de Dezembro de 2010
que institui um direito de compensação provisório sobre as importações de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de Junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 12.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 1 de Abril de 2010, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), a Comissão anunciou o início de um processo anti-subvenções («processo AS») relativo às importações na União de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia («Índia» ou «país em causa»).
(2)
No mesmo dia, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (3) («aviso de início»), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações na União de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia e deu início a um inquérito distinto («processo AD»).
(3)
O processo AS foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 15 de Fevereiro de 2010 pela Confederação Europeia das Indústrias Metalúrgicas (Eurofer) («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total da União de determinadas barras de aço inoxidável. A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de subvenções no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante daí resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
(4)
Antes do início do processo, e em conformidade com o disposto no artigo 10.o, n.o 7, do regulamento de base, a Comissão notificou o Governo da Índia («GI») de que tinha recebido uma denúncia devidamente documentada, que alegava que as importações de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia estavam a causar um prejuízo importante à indústria da União. O GI foi convidado para consultas destinadas a esclarecer a situação no que se refere ao teor da denúncia e a chegar a uma solução mutuamente acordada. Neste caso, não foi possível encontrar uma solução mutuamente acordada.
1.2. Partes interessadas no processo
(5)
A Comissão informou oficialmente do início do processo os produtores da União autores da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos como interessados e as autoridades da Índia. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(6)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
1.2.1. Amostra de produtores-exportadores da Índia
(7)
Dado o elevado número de produtores-exportadores da Índia, o aviso de início previa igualmente a possibilidade de recorrer à amostragem para determinar a existência de subvenções, em conformidade com o artigo 27.o do regulamento de base.
(8)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, os produtores-exportadores da Índia foram convidados a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data do início do inquérito e a fornecerem informações de base sobre as respectivas vendas de exportação e no mercado interno, a natureza exacta das suas actividades relacionadas com a produção do produto em causa e as firmas e actividades de todas as empresas com eles coligadas envolvidas na produção e/ou na venda do produto em causa no período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010.
(9)
As autoridades indianas competentes foram também consultadas para a selecção de uma amostra representativa.
(10)
No total, 22 produtores-exportadores, incluindo grupos de empresas coligadas na Índia, forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra no prazo fixado no aviso de início. Das empresas ou grupos que colaboraram no inquérito, 20 declararam exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito. Por conseguinte, a amostra foi seleccionada com base na informação facultada por estes 20 produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores.
(11)
Considerou-se que os produtores-exportadores que não se deram a conhecer no prazo referido ou não forneceram as informações solicitadas atempadamente não tinham colaborado no inquérito. A comparação entre os dados do Eurostat relativos às importações e os dados sobre o volume de exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito, comunicados pelas 20 empresas ou grupos que colaboraram no inquérito e que efectuaram exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito, sugere que a colaboração dos produtores-exportadores indianos foi muito elevada.
1.2.2. Selecção da amostra de empresas da Índia que colaboraram no inquérito
(12)
Em conformidade com o artigo 27.o do regulamento de base, a Comissão seleccionou uma amostra com base no volume mais representativo de exportações do produto em causa para a União sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. A amostra seleccionada é constituída por duas empresas e por um grupo de quatro empresas coligadas que, em conjunto, representam mais de 63 % do volume total das exportações do produto em causa para a União.
1.2.3. Exame individual das empresas não seleccionadas para a amostra
(13)
Um produtor-exportador, que não foi incluído na amostra porque não preenchia os critérios definidos no artigo 27.o, n.o 1, do regulamento de base, solicitou a determinação de uma margem de subvenção individual nos termos do artigo 27.o, n.o 3, do regulamento de base, e respondeu ao questionário.
(14)
Tal como se refere no considerando 12, a amostra limitou-se a um número razoável de empresas, sobre as quais podia incidir o inquérito no prazo disponível. As empresas objecto do inquérito relativo à prática de subvenções estão enumeradas no considerando 22. Tendo em conta o número de visitas de verificação a efectuar nas instalações destas empresas, considerou-se que a realização de exames individuais seria demasiado morosa e impediria a conclusão do inquérito em tempo útil.
(15)
Por conseguinte, a Comissão concluiu, provisoriamente, que o pedido de exame individual não podia ser aceite.
1.2.4. Amostra de produtores da União
(16)
Tendo em conta o elevado número de produtores da União, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 27.o do regulamento de base.
(17)
Para além dos oito produtores autores da denúncia, não houve quaisquer outros produtores que se dessem a conhecer e fornecessem, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito. De entre esses oito produtores, foi seleccionada uma amostra de quatro empresas, com base na representatividade do seu volume de vendas, dos seus diversos tipos do produto e da sua localização na União. O autor da denúncia e os produtores em causa foram consultados sobre a selecção da amostra.
(18)
Os quatro produtores da União incluídos na amostra representaram 62 % da produção total da indústria da União durante o período de inquérito.
1.2.5. Amostra de importadores
(19)
Atendendo ao elevado número de importadores identificados na denúncia, o aviso de início previa o recurso à amostragem para os importadores, em conformidade com o artigo 27.o do regulamento de base. Quatro importadores forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra no prazo fixado no aviso de início. Tendo em conta o número reduzido de importadores que se deram a conhecer, a Comissão decidiu não recorrer à amostragem.
(20)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos estabelecidos no aviso de início. Foram, assim, enviados questionários ao GI, aos produtores-exportadores indianos incluídos na amostra, aos produtores da União incluídos na amostra, aos quatro importadores da União que se manifestaram durante o exercício de amostragem, bem como a todos os utilizadores conhecidos como interessados no inquérito.
(21)
Foram recebidas respostas do GI, dos produtores-exportadores incluídos na amostra, do produtor-exportador que solicitou o exame individual, dos produtores da União incluídos na amostra e de um importador. Não foram recebidas respostas ao questionário da parte dos utilizadores ou de qualquer outra parte interessada no processo. Além disso, uma parte importante dos produtores da União forneceu os dados gerais requeridos para a análise do prejuízo.
(22)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações fornecidas pelas partes interessadas e consideradas necessárias para efeitos da determinação provisória das subvenções, do prejuízo delas resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações do GI em Deli, do Governo do Maharashtra em Mumbai, da delegação regional do GI em Mumbai e das seguintes empresas:
Produtores da União
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Espanha, e empresas de venda coligadas
-
Rodaciai SPA, Itália, e empresas de venda coligadas
-
Roldan SA, Espanha, e empresas de venda coligadas
-
Ugitech France SA, França, e empresas de venda coligadas
Produtores-exportadores da Índia
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
-
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra
Grupo Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
1.3. Período de inquérito
(23)
O inquérito sobre as subvenções e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2007 e o final do período de inquérito («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(24)
O produto em causa é constituído por barras de aço inoxidável, simplesmente obtidas ou completamente acabadas a frio, excepto as barras de secção circular com um diâmetro igual ou superior a 80 mm, originárias da Índia («produto em causa»), actualmente classificadas nos códigos NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89.
2.2. Produto similar
(25)
O inquérito revelou que os produtos produzidos e vendidos no mercado interno da Índia, abrangidos pelo presente inquérito, têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destinam às mesmas utilizações que os produtos exportados deste país para o mercado da União. De igual modo, os produtos fabricados pela indústria da União e vendidos no mercado da União têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e destinam-se às mesmas utilizações que os produtos exportados do país em causa para a União. Por conseguinte, estes produtos são provisoriamente considerados similares, na acepção do artigo 2.o, alínea c), do regulamento de base.
3. SUBVENÇÕES
3.1. Introdução
(26)
Com base nas informações constantes da denúncia e nas respostas ao questionário da Comissão, foram analisados os seguintes regimes, que alegadamente envolvem a concessão de subvenções:
a)
Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
Regime de autorização prévia (Advance Authorisation Scheme);
c)
Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods Scheme);
d)
Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (Export Oriented Unit Scheme);
e)
Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme).
(27)
Os regimes a) a d) acima especificados baseiam-se na Lei relativa ao comércio externo (desenvolvimento e regulamentação) de 1992 (Lei n.o 22 de 1992), que entrou em vigor em 7 de Agosto de 1992 («Lei do Comércio Externo»). A Lei relativa ao comércio externo autoriza o GI a emitir notificações sobre a política de exportação e de importação, que se encontram resumidas nos documentos sobre política de comércio externo publicados quinquenalmente pelo Ministério do Comércio e que são actualizados periodicamente. Dois desses documentos sobre política de comércio externo são pertinentes para o PI do presente inquérito, a saber, os documentos FT 2004-09 e FT 2009-14. Além disso, o GI especifica igualmente os procedimentos que regem os documentos sobre política de comércio externo FT 2004-09 e FT 2009-14 no «Manual de procedimentos, Volume I» (Handbook of Procedures - «HOP I 2004-09» e «HOP I 2009-14», respectivamente). Este manual de procedimentos é também periodicamente actualizado.
(28)
O regime de créditos à exportação, especificado na alínea e), baseia-se nas secções 21 e 35A da lei de 1949 que regula o sector bancário, que permitem ao Banco Central da Índia (Reserve Bank of India - «RBI») dar instruções aos bancos comerciais em matéria de créditos à exportação.
3.2. Regime de créditos sobre os direitos de importação («DEPBS»)
a) Base jurídica
(29)
Este regime está descrito pormenorizadamente no capítulo 4.3 dos documentos sobre política de comércio externo FT 2004-09 e FT 2009-14, assim como no capítulo 4 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14.
b) Elegibilidade
(30)
Qualquer fabricante-exportador ou comerciante-exportador pode beneficiar deste regime.
c) Aplicação prática do DEPBS
(31)
Qualquer exportador pode requerer créditos DEPBS num montante correspondente a uma percentagem do valor dos produtos exportados ao abrigo deste regime. As autoridades indianas fixaram as taxas DEPBS para a maior parte dos produtos, incluindo o produto em causa. Estas taxas são calculadas com base nas normas-padrão sobre os inputs/outputs (Standard Input-Output Norms - «SION») que têm em conta um suposto conteúdo de componentes importados nos inputs do produto destinado a exportação, bem como a incidência dos direitos aduaneiros nessas supostas importações, independentemente de os direitos de importação terem sido, de facto, pagos ou não.
(32)
Para poder beneficiar das vantagens concedidas por este regime, a empresa tem de exportar. No momento da operação de exportação, o exportador deve apresentar às autoridades indianas uma declaração na qual indica que as exportações são efectuadas ao abrigo do DEPBS. Para que as mercadorias possam ser exportadas, as autoridades aduaneiras indianas emitem um documento de embarque relativo às exportações, no âmbito do procedimento de expedição. Desse documento consta, nomeadamente, o montante de crédito DEPBS que será concedido para a operação de exportação em causa. Nesse momento, o exportador toma conhecimento da vantagem de que beneficiará. A partir do momento em que as autoridades aduaneiras emitem um documento de expedição relativo às exportações, o GI não tem qualquer poder para decidir da concessão de um crédito DEPBS.
(33)
Foi estabelecido que, de acordo com as normas indianas em matéria de contabilidade, os créditos DEPBS podem ser registados segundo o princípio da especialização de exercícios enquanto receitas nas contas comerciais, no momento do cumprimento da obrigação de exportação. Estes créditos podem ser utilizados para o pagamento dos direitos aduaneiros de importações ulteriores de quaisquer mercadorias, excepto de bens de equipamento e de bens sujeitos a restrições à importação. As mercadorias importadas deste modo podem ser vendidas no mercado nacional (sujeitas ao imposto sobre as vendas) ou utilizadas para outros fins. Os créditos DEPBS são transmissíveis e válidos por um período de 12 meses a contar da data de emissão.
(34)
Os pedidos de créditos DEPBS são apresentados por via electrónica e podem abranger uma quantidade ilimitada de operações de exportação. Não são aplicados, na prática, prazos rigorosos para a apresentação de pedidos de créditos DEPBS. O sistema electrónico utilizado para gerir o DEPBS não exclui automaticamente operações de exportação que ultrapassem os prazos finais para a apresentação mencionados no capítulo 4.47 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14. Além disso, como se encontra claramente previsto no capítulo 9.3 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14, os pedidos recebidos após o termo dos prazos de apresentação podem sempre ser tidos em consideração mediante uma pequena sanção pecuniária (isto é, 10 % do montante em causa).
(35)
A Comissão constatou que duas das empresas incluídas na amostra, a Chandan Steels e as empresas do grupo Venus, recorreram a este regime durante o período de inquérito.
d) Conclusões sobre o DEPBS
(36)
No âmbito do DEPBS são concedidas subvenções na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. O crédito DEPBS é uma contribuição financeira do Governo indiano, já que acaba por ser utilizado para compensar os direitos de importação, reduzindo deste modo as receitas aduaneiras da administração indiana que habitualmente resultariam desses direitos. Além disso, o crédito DEPBS concede uma vantagem ao exportador, na medida em que aumenta a sua liquidez.
(37)
O DEPBS está ainda subordinado, por lei, aos resultados das exportações, pelo que tem carácter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base.
(38)
Este regime não pode ser considerado como um regime de devolução ou como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base, na medida em que não está em conformidade com as regras previstas no anexo I, alínea i), no anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos regimes de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O exportador não é obrigado a consumir efectivamente durante o processo de produção as mercadorias importadas com isenção de direitos, nem o montante do crédito é calculado em relação aos inputs efectivamente utilizados. Além disso, não existe nenhum sistema ou procedimento em vigor que permita confirmar quais os inputs que são consumidos durante o processo de produção do produto exportado ou se se procedeu a um pagamento em excesso dos direitos de importação, na acepção da alínea i) do anexo I, e dos anexos II e III do regulamento de base. Por último, é de referir que os exportadores podem beneficiar do DEPBS independentemente do facto de importarem ou não inputs. Para obter a vantagem, os exportadores devem simplesmente exportar mercadorias, não sendo obrigados a demonstrar se importaram ou não inputs. Tal significa que mesmo os exportadores que adquirem todos os seus inputs a nível nacional e não importam mercadorias que possam ser utilizadas como inputs podem beneficiar de vantagens ao abrigo do DEPBS.
e) Cálculo do montante da subvenção
(39)
Em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 3, e no artigo 5.o do regulamento de base, o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação foi calculado em termos da vantagem concedida ao beneficiário que se verificou ter existido durante o PI. A este respeito, considerou-se que uma vantagem é concedida ao beneficiário no momento em que ocorre a operação de exportação ao abrigo deste regime. Nesse momento, o GI é obrigado a renunciar à cobrança dos direitos aduaneiros, o que constitui uma contribuição financeira na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base. Assim que as autoridades aduaneiras emitem um documento de embarque relativo às exportações com a indicação, nomeadamente, do montante do crédito DEPBS a conceder para a operação de exportação em causa, o GI não tem qualquer poder para decidir da concessão ou não da subvenção. Tendo em conta o que precede, considera-se adequado estabelecer que a vantagem concedida ao abrigo do DEPBS corresponde à soma dos créditos obtidos em todas as operações de exportação efectuadas ao abrigo deste regime durante o PI.
(40)
Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base, para determinar o montante da subvenção a utilizar como numerador, sempre que foram apresentados pedidos devidamente justificados nesse sentido, as despesas necessárias para obter a subvenção foram deduzidas dos créditos assim estabelecidos. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios total relativo às exportações durante o PI, considerado um denominador adequado, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas.
(41)
A taxa de subvenção estabelecida para este regime, no que diz respeito às empresas em causa, durante o PI variou entre 1,5 % e 3,4 %.
3.3. Regime de autorização prévia («AAS»)
a) Base jurídica
(42)
Este regime está descrito pormenorizadamente nos pontos 4.1.1 a 4.1.14 dos documentos sobre política de comércio externo FT 2004-09 e FT 2009-14 e nos capítulos 4.1 a 4.30 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14.
b) Elegibilidade
(43)
O AAS é composto por seis sub-regimes, descritos mais pormenorizadamente no considerando 44. Esses sub-regimes diferem, entre outros aspectos, no que diz respeito ao âmbito da elegibilidade. Podem beneficiar do AAS «exportações físicas» e do AAS «necessidades anuais» os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores «ligados» a fabricantes que os apoiam. Os fabricantes-exportadores que asseguram o abastecimento do exportador final podem beneficiar do AAS «fornecimentos intermédios». Os principais contratantes que forneçam as categorias de «exportações previstas» mencionadas no ponto 8.2 do documento sobre política de comércio externo FT 2004-09, tais como os fornecedores de uma unidade orientada para a exportação (export oriented unit - «EOU»), podem beneficiar do sub-regime AAS «exportações previstas». Por último, os fornecedores intermédios que abastecem os fabricantes-exportadores podem auferir das vantagens relativas às «exportações previstas» no âmbito dos sub-regimes «ordens prévias de aprovisionamento» (Advance Release Orders - «ARO») e «cartas de crédito documentário nacional associado a uma garantia» (back to back inland letter of credit).
c) Aplicação prática
(44)
O regime AAS pode ser concedido nos seguintes casos:
i) Exportações físicas: trata-se do sub-regime principal. Permite a importação, com isenção de direitos, de inputs para fabricar um produto de exportação específico. Neste contexto, por «físico» entende-se que o produto de exportação tem de sair do território indiano. As importações autorizadas e as exportações obrigatórias, incluindo o tipo de produto a exportar, são especificadas na licença;
ii) Necessidades anuais: esta autorização não está associada a um produto de exportação específico mas a um grupo de produtos mais amplo (por exemplo, produtos químicos e afins). Até um certo limiar estabelecido em função de anteriores resultados das exportações, o titular da licença pode importar com isenção de direitos os inputs necessários para a produção de qualquer dos produtos desse grupo. Pode igualmente optar por exportar qualquer produto obtido, classificado no grupo de produtos no qual tenham sido utilizados esses inputs isentos;
iii) Fornecimentos intermédios: este sub-regime aplica-se aos casos em que dois fabricantes decidem produzir o mesmo produto de exportação, repartindo o processo de produção. O fabricante-exportador que fabrica o produto intermédio pode importar inputs com isenção de direitos, obtendo para o efeito o AAS «fornecimentos intermédios». O exportador final, que termina a produção, é obrigado a exportar o produto acabado;
iv) Exportações previstas: este sub-regime autoriza o contratante principal a importar, com isenção de direitos, os inputs necessários para a fabricação de mercadorias a vender como «exportações previstas» às categorias de clientes mencionadas no ponto 8.2, as alíneas b) a f), g), i) e j), do documento sobre política de comércio externo FT 2004-09. De acordo com o GI, entende-se por exportações previstas as operações no âmbito das quais as mercadorias fornecidas não saem do país. Algumas categorias de mercadorias fornecidas são consideradas exportações previstas, desde que sejam fabricadas na Índia, por exemplo, as destinadas às EOU ou a empresas instaladas numa zona económica especial (Special Economic Zone - «SEZ»);
v) Ordens prévias de aprovisionamento (Advance Release Orders - «ARO»): o titular do AAS que tencione adquirir os seus inputs no mercado nacional, em vez de os importar directamente, pode obtê-los contra a entrega de ARO. Nestes casos, as autorizações prévias são validadas enquanto ARO e cedidas ao fornecedor nacional no momento da entrega dos itens nelas especificados. A cedência das ARO permite ao fornecedor nacional beneficiar do regime «exportações previstas», como estabelecido no ponto 8.3 do documento sobre política de comércio externo FT 2004-09 (ou seja, o AAS referente a fornecimentos intermédios/exportações previstas, devolução e reembolso do imposto especial de consumo final sobre as exportações previstas). O mecanismo ARO devolve os impostos e os direitos ao fornecedor, em vez de os devolver ao exportador final sob a forma de devolução/reembolso de direitos. O reembolso de impostos/direitos é possível tanto para os inputs nacionais como para os importados;
vi) Carta de crédito documentário nacional associado a uma garantia: este sub-regime também diz respeito aos fornecimentos nacionais a um titular de uma autorização prévia. O titular de uma autorização prévia pode solicitar a um banco a abertura de uma carta de crédito a favor de um fornecedor nacional. O banco imputará na autorização para importações directas apenas o montante correspondente ao valor e ao volume dos itens obtidos a nível nacional, e não os importados. O fornecedor nacional poderá beneficiar do regime «exportações previstas», como estabelecido no ponto 8.3 do documento sobre política de comércio externo FT 2004-09 (ou seja, o AAS referente a fornecimentos intermédios/exportações previstas, devolução e reembolso do imposto especial de consumo final sobre as exportações previstas).
(45)
Duas empresas beneficiaram de vantagens ao abrigo do AAS associado ao produto em causa durante o PI, tendo utilizado um dos sub-regimes, por exemplo, o AAS «exportações físicas». Não é necessário, por conseguinte, estabelecer que os sub-regimes restantes não utilizados são passíveis de medidas de compensação.
(46)
Para efeitos de verificação pelas autoridades indianas, o titular de uma autorização prévia é legalmente obrigado a manter uma «contabilidade correcta e fidedigna do consumo e da utilização das mercadorias importadas com isenção de direitos/adquiridas no mercado interno» num formato especificado (capítulos 4.26, 4.30 e apêndice 23 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14), ou seja, um registo do consumo real. Este registo tem de ser verificado por contabilistas ajuramentados ou por técnicos de contas externos, que emitem um certificado em que declaram que os registos exigidos e as escritas pertinentes foram examinados e que as informações facultadas por força do apêndice 23 são correctas e exactas em todos os seus elementos.
(47)
No que diz respeito ao sub-regime utilizado durante o PI pelas empresas em causa, ou seja, o sub-regime «exportações físicas», tanto a autorização de importação como a obrigação de exportação são fixadas em volume e valor pelo GI e inscritas na autorização. Além disso, no momento da importação e da exportação, as operações correspondentes devem ser registadas na autorização pelos funcionários governamentais. O volume das importações autorizadas ao abrigo do regime AAS é determinado pelo GI com base nas normas-padrão sobre os inputs/outputs (Standard Input-Output Norms) («SION»), que existem para a maior parte dos produtos, incluindo o produto em causa.
(48)
Os inputs importados não são transmissíveis e têm de ser utilizados para produzir o produto de exportação resultante. A obrigação de exportação deve ser respeitada num prazo estabelecido, a contar da data de emissão da licença (24 meses com duas eventuais prorrogações, de seis meses cada).
(49)
O inquérito estabeleceu também que as exigências de verificação estipuladas pelas autoridades indianas ou não eram respeitadas, ou ainda não tinham sido testadas na prática.
(50)
Uma das empresas objecto do inquérito não manteve um sistema que permitisse verificar quais os inputs consumidos durante o processo de produção dos produtos exportados e as respectivas quantidades, como estipulado pelo documento sobre política de comércio externo (apêndice 23) e em conformidade com o disposto no anexo II, parte II, ponto 4, do regulamento de base. Efectivamente, não havia registos do consumo real. As alterações na gestão dos documentos sobre política de comércio externo FT 2004 a 2009, efectivas a partir do Outono de 2005 (envio obrigatório do registo do consumo às autoridades indianas, no quadro do procedimento de reembolso), ainda não foram aplicadas no caso desta empresa. Assim, a aplicação de facto desta disposição não pôde ser verificada, nesta fase.
(51)
A outra empresa manteve, até certo ponto, um registo da produção e do consumo. No entanto, o registo do consumo não estava disponível para o PI, pelo que não foi possível verificá-lo para determinar, designadamente, quais os inputs consumidos na produção do produto exportado e as respectivas quantidades, tal como estipulado pelo documento sobre política de comércio externo (apêndice 23). Quanto aos requisitos de verificação referidos no considerando 46, a empresa não manteve registos sobre a forma como foi efectuada esta certificação. Não havia um plano de auditoria nem qualquer outro elemento de apoio sobre a auditoria efectuada (por exemplo, um relatório de auditoria), nem informações sobre a metodologia utilizada e os requisitos específicos necessários no caso de um trabalho tão meticuloso, que pressupõe conhecimentos técnicos pormenorizados sobre os processos de produção. Em resumo, considera-se que o exportador objecto do inquérito não conseguiu demonstrar que tinham sido respeitadas as disposições pertinentes em matéria de política de comércio externo.
d) Conclusão sobre o AAS
(52)
A isenção dos direitos de importação constitui uma subvenção na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base, ou seja, trata-se de uma contribuição financeira do GI que concedeu uma vantagem aos exportadores objecto do inquérito.
(53)
Além do mais, o sub-regime AAS «exportações físicas» está claramente subordinado, por lei, aos resultados das exportações, pelo que é considerado de carácter específico e passível de medidas de compensação nos termos do artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base. Se não assumirem o compromisso de exportar, as empresas não poderão auferir as vantagens decorrentes dos referidos regimes.
(54)
O sub-regime aplicado no presente processo não pode ser considerado nem como um regime de devolução de direitos nem como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados, na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base, na medida em que não está em conformidade com as regras previstas no anexo I, alínea i), no anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos sistemas de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O GI não aplicou eficazmente um sistema ou procedimento de verificação, a fim de confirmar quais os inputs consumidos, e em que quantidades, na produção do produto exportado (anexo II, parte II, ponto 4, do regulamento de base e, no caso dos regimes de devolução relativos a inputs de substituição, anexo III, parte II, ponto 2, do regulamento de base). Considerou-se igualmente que as normas SION aplicáveis ao produto em causa não são suficientemente precisas e que, por si só, não podem constituir um sistema de verificação do consumo real, uma vez que estas normas-padrão não permitem que o GI verifique com precisão suficiente as quantidades de inputs consumidos na produção destinada a exportação. O GI também não procedeu a qualquer exame adicional com base nos inputs efectivamente utilizados, apesar de ser esse o procedimento normal na ausência de um sistema de verificação eficaz (anexo II, parte II, ponto 5, e anexo III, parte II, ponto 3, do regulamento de base).
(55)
Por conseguinte, este sub-regime é passível de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(56)
Na ausência de regimes autorizados de devolução de direitos ou de devolução relativos a inputs de substituição, a vantagem passível de medidas de compensação consiste na devolução do montante total dos direitos de importação normalmente devidos pela importação de inputs. A esse respeito, convém notar que o regulamento de base não prevê apenas medidas de compensação para uma remissão «excessiva» de direitos. Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e com o anexo I, alínea i), do regulamento de base, a remissão «excessiva» de direitos só é passível de compensação quando estiverem preenchidas as condições previstas nos anexos II e III do regulamento de base. Contudo, tais condições não se encontram preenchidas no caso vertente. Deste modo, se não for demonstrada a existência de um mecanismo adequado de controlo, não é aplicável a excepção referida no que diz respeito aos regimes de devolução, sendo aplicada a regra geral de compensação, não de uma hipotética remissão excessiva, mas do montante dos direitos que não foram pagos (receitas não cobradas). Tal como previsto no anexo II, parte II, e no anexo III, parte II, do regulamento de base, não incumbe à entidade responsável pelo inquérito calcular essa remissão excessiva. Pelo contrário, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base, a entidade responsável pelo inquérito tem apenas de reunir elementos de prova suficientes para refutar a alegação de que se trata de um sistema de verificação adequado.
(57)
O montante da subvenção auferida pelas empresas que recorreram ao AAS foi calculado com base nos direitos de importação não cobrados (direito aduaneiro de base e direito aduaneiro adicional especial) sobre as matérias importadas ao abrigo do sub-regime utilizado para o produto em causa durante o PIR (numerador). Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base, sempre que foram apresentados pedidos devidamente justificados nesse sentido, foram deduzidas do montante da subvenção as despesas necessárias para a sua obtenção. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios das exportações do produto em causa durante o PI, considerado um denominador adequado, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas.
(58)
A taxa de subvenção estabelecida para este regime, no que diz respeito às empresas em causa, para o PI, eleva-se a 0,8 % e 1,5 %, respectivamente.
3.4. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações («EPCGS»)
(59)
O inquérito revelou que duas das empresas ou grupos de empresas incluídos na amostra recorreram a este regime durante o PI. Constatou-se, porém, que os incentivos recebidos foram negligenciáveis. Por conseguinte, considerou-se que não é necessário examinar, no âmbito do presente inquérito, se esse regime é passível de medidas de compensação.
3.5. Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação («EOUS»)
(60)
Constatou-se que uma das empresas incluídas na amostra tinha o estatuto de «unidade orientada para a exportação» e tinha recebido subvenções no PI.
a) Base jurídica
(61)
Este regime está descrito pormenorizadamente no capítulo 6 dos documentos sobre política de comércio externo FT 2004-09 e FT 2009-14, assim como no capítulo 6 do HOP I 2004-09 e do HOP I 2009-14.
b) Elegibilidade
(62)
Com excepção das sociedades que asseguram exclusivamente a comercialização, todas as empresas que, em princípio, se comprometam a exportar a totalidade da respectiva produção de mercadorias ou prestação de serviços podem ser criadas ao abrigo do EOUS. Para poderem beneficiar deste regime, as empresas dos sectores industriais devem assegurar um nível de investimentos mínimo em activos fixos.
c) Aplicação prática
(63)
As «unidades orientadas para a exportação» («EOU») podem estar situadas e estabelecidas em qualquer ponto da Índia.
(64)
Os pedidos de obtenção do estatuto de EOU devem incluir informações pormenorizadas para o quinquénio seguinte sobre, designadamente, as quantidades de produção planeadas, o valor das exportações previsto, as necessidades em termos de importação e as necessidades a nível nacional. Caso as autoridades aceitem o pedido da empresa, esta será informada sobre as modalidades e condições decorrentes da aceitação. O reconhecimento como empresa ao abrigo do regime EOUS é válido por um período de cinco anos, passível de sucessivas renovações.
(65)
A obrigação fundamental de qualquer EOU, tal como enunciada nos documentos sobre política de comércio externo FT 2004-09 e FT 2009-14, consiste em obter receitas líquidas em divisas estrangeiras, ou seja, durante um dado período de referência (cinco anos), o valor total das exportações deve ser mais elevado do que o valor total das importações.
(66)
As unidades orientadas para a exportação podem beneficiar das seguintes vantagens:
i)
isenção dos direitos de importação sobre todos os tipos de mercadorias (designadamente, bens de equipamento, matérias-primas e consumíveis) necessárias para a fabricação, produção e transformação ou utilizadas em processos conexos;
ii)
isenção de impostos especiais de consumo sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional;
iii)
reembolso do imposto nacional sobre as vendas pago sobre mercadorias adquiridas no mercado nacional;
iv)
possibilidade de venda de uma parte da produção no mercado interno, até 50 % do valor FOB das exportações, na condição de as receitas líquidas em divisas estrangeiras serem positivas aquando do pagamento de direitos concessionais, ou seja, os impostos especiais de consumos aplicáveis aos produtos acabados;
v)
reembolso parcial dos direitos pagos sobre os combustíveis adquiridos a petrolíferas nacionais;
vi)
isenção do imposto sobre os rendimentos normalmente devido pelos lucros auferidos nas vendas de exportação em conformidade com a secção 10B da lei relativa ao imposto sobre os rendimentos, por um período de 10 anos após o início de actividade.
(67)
As unidades que funcionam ao abrigo dos referidos regimes estão sob vigilância aduaneira.
(68)
Essas unidades são obrigadas, por lei, a manter uma contabilidade adequada de todas as importações, do consumo e da utilização de todas as matérias importadas, bem como das exportações realizadas em conformidade com a secção pertinente do HOP I 2009-2014. Esses registos devem ser transmitidos periodicamente às autoridades indianas competentes através de relatórios trimestrais e anuais.
(69)
No entanto, «em nenhum momento será exigido [a uma EOU] que estabeleça uma correspondência entre cada remessa de importação e as suas exportações, as transferências para outras unidades, as vendas no mercado interno ou as existências», tal como previsto na secção pertinente do HOP I 2009-2014.
(70)
As vendas no mercado interno são expedidas e registadas numa base de auto-certificação. O processo de expedição das remessas de exportação de uma EOU é fiscalizado por um funcionário aduaneiro/fiscal.
(71)
No presente caso, um dos exportadores colaborantes incluídos na amostra recorreu ao regime EOUS. Este exportador colaborante utilizou o regime para importar, com isenção de direitos, matérias-primas e bens de equipamento, para adquirir mercadorias isentas de impostos especiais a nível nacional, bem como para obter o reembolso dos impostos sobre as vendas e vender parte da sua produção no mercado interno. Deste modo, o referido exportador colaborante auferiu de todas as vantagens descritas no considerando 66, alíneas i) a vi). Todavia, no que diz respeito à isenção do imposto sobre os rendimentos por força da secção 10B da lei relativa ao imposto sobre os rendimentos, o inquérito revelou que, a partir de 1 de Abril de 2010, a empresa deixaria de poder beneficiar desta isenção. Consequentemente, as disposições em matéria de isenção do imposto sobre os rendimentos das EOU não foram ainda apreciadas no quadro do presente inquérito.
d) Conclusões sobre o EOUS
(72)
A isenção de três tipos de direitos de importação («direito aduaneiro de base», «taxa de educação sobre o direito aduaneiro» e «taxa de educação sobre o ensino secundário») concedida às EOU e o reembolso dos impostos sobre as vendas são considerados contribuições financeiras do GI, na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base. O Governo renuncia a receitas que seriam normalmente devidas se esse regime não existisse e, consequentemente, concede às EOU uma vantagem na acepção do artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, na medida em que estas aumentam a liquidez pelo facto de não pagarem os direitos normalmente devidos e de obterem o reembolso dos impostos sobre as vendas.
(73)
Contudo, a isenção do direito especial e do seu direito de importação equivalente («EED») não implica a renúncia a receitas que seriam normalmente exigíveis. Se fossem pagos, o direito especial e o direito aduaneiro adicional especial poderiam ser creditados com vista ao futuro pagamento de direitos (o denominado «mecanismo CENVAT»), um sistema comparável ao IVA que permite às empresas indianas compensar os impostos sobre as aquisições com impostos sobre as vendas. Por conseguinte, tais direitos não são definitivos. Com os créditos «CENVAT», só o valor acrescentado está sujeito a um direito definitivo, e não os inputs materiais.
(74)
Deste modo, só a isenção dos direitos aduaneiros de base, da taxa de educação sobre o direito aduaneiro e da taxa de educação sobre o ensino secundário, bem como o reembolso do imposto nacional sobre as vendas constituem subvenções na acepção do artigo 3.o do regulamento de base. Considera-se que, pelo facto de estarem juridicamente subordinadas aos resultados das exportações, tais subvenções possuem carácter específico e são passíveis de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base. O objectivo de exportação das EOU, tal como definido no ponto 6.1 do documento sobre política de comércio externo FT 2009-14, é uma condição indispensável para obter os incentivos.
e) Cálculo do montante da subvenção
(75)
Consequentemente, a vantagem passível de medidas de compensação consiste na devolução dos direitos de importação, do direito aduaneiro de base, da taxa de educação sobre o direito aduaneiro e da taxa de educação sobre o ensino secundário normalmente devidos pela importação, bem como no reembolso do imposto nacional sobre as vendas, durante o PI.
i) Isenção dos direitos de importação (direito aduaneiro de base, taxa de educação sobre o direito aduaneiro e taxa de educação sobre o ensino secundário) e reembolso do imposto nacional sobre as vendas de matérias-primas e consumíveis
(76)
O montante da subvenção concedida ao exportador correspondente a unidades orientadas para a exportação foi calculado com base nos direitos de importação não cobrados (direito aduaneiro de base, taxa de educação sobre o direito aduaneiro e taxa de educação sobre o ensino secundário) sobre as matérias-primas importadas pelo conjunto das EOU e nos impostos sobre as vendas reembolsados durante o PI. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base, para determinar o montante da subvenção a utilizar como numerador foram deduzidas deste valor as despesas necessárias para obter a subvenção. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o referido montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações durante o PI, considerado um denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A margem de subvenção auferida pela empresa ao abrigo do regime específico relativo às EOU ascende a 4,3 %.
iii) Isenção dos direitos de importação (direito aduaneiro de base, taxa de educação sobre o direito aduaneiro e taxa de educação sobre o ensino secundário) sobre os bens de equipamento
(77)
Os bens de equipamento não são fisicamente incorporados nos produtos acabados. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 3, do regulamento de base, a vantagem concedida à empresa em causa foi calculada com base no montante dos direitos aduaneiros não cobrados sobre as importações de bens de equipamento, repartido por um período correspondente ao tempo normal de amortização desses bens de equipamento numa das empresas sujeitas a inquérito. O montante assim calculado que é imputável ao PI foi ajustado, adicionando-se os juros correspondentes a esse período, com vista a reflectir o valor da vantagem concedida ao longo do tempo e, deste modo, estabelecer o montante total da vantagem auferida pelo beneficiário no âmbito do regime. Em conformidade com o artigo 7.o, n.os 2 e 3, do regulamento de base, o referido montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações durante o PI, considerado um denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A margem de subvenção assim obtida pela empresa em causa foi negligenciável.
3.6. Regime de créditos à exportação («ECS»)
a) Base jurídica
(78)
O regime é descrito pormenorizadamente na circular de base DBOD n.o DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (crédito à exportação em rupias/divisas estrangeiras) e na circular de base DBOD n.o DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (crédito à exportação em rupias/divisas estrangeiras) do Banco Central da Índia (Reserve Bank of India - «RBI»), dirigidas a todos os bancos comerciais da Índia.
b) Elegibilidade
(79)
Podem beneficiar deste regime os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores.
c) Aplicação prática
(80)
No âmbito deste regime, o RBI fixa as taxas de juro máximas obrigatoriamente aplicáveis aos créditos à exportação, em rupias e em divisas, que os bancos comerciais podem cobrar aos exportadores. O ECS é constituído por dois sub-regimes: o regime de crédito à exportação antes da expedição (packing credit), que cobre os créditos concedidos a um exportador para financiar a aquisição, transformação, fabricação, embalagem e/ou expedição de mercadorias antes da exportação; e o crédito à exportação pós-expedição, no âmbito do qual são concedidos empréstimos para os fundos de maneio a fim de financiar créditos sobre exportações. O RBI dá também instruções aos bancos no sentido de consagrarem um determinado montante do seu crédito bancário líquido ao financiamento das exportações.
(81)
Por força da circular de base do RBI, os exportadores podem obter créditos à exportação a taxas de juro preferenciais, em comparação com as taxas de juro dos créditos comerciais normais («créditos para fundo de maneio»), que são fixadas exclusivamente com base nas condições do mercado. A diferença entre as taxas poderá diminuir no caso das empresas que tenham uma boa classificação em termos de solvência (good credits ratings). Com efeito, estas empresas encontram-se numa posição que lhes permite obter créditos à exportação e créditos para fundo de maneio nas mesmas condições.
(82)
Constatou-se que uma das empresas recorreu a este regime durante o PI.
d) Conclusão sobre o ECS
(83)
As taxas de juro preferenciais de um crédito ECS fixadas pelas circulares de base do RBI, mencionadas no considerando 78, podem induzir uma diminuição dos encargos com os juros de um exportador em relação aos custos do crédito cujas taxas de juro sejam fixadas exclusivamente com base nas condições do mercado, sendo neste caso concedida a esse exportador uma vantagem, na acepção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. Só por si, o financiamento de exportações não é mais seguro do que o financiamento interno. Com efeito, considera-se normalmente que implica maiores riscos e que o nível da garantia necessário para determinados créditos, independentemente do objecto do financiamento, constitui uma decisão de natureza puramente comercial de cada banco comercial. As diferenças das taxas de juro praticadas pelos diversos bancos resultam da metodologia do RBI, que consiste em fixar as taxas máximas para os empréstimos a praticar individualmente por cada banco comercial.
(84)
Apesar de as taxas de crédito preferenciais no âmbito do ECS serem concedidas por bancos comerciais, esta vantagem constitui uma contribuição financeira dos poderes públicos na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento de base. Importa realçar, neste contexto, que nem o artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento de base nem o Acordo sobre Subvenções e Medidas de Compensação prevêem que seja necessário existir um financiamento a partir do orçamento público, como, por exemplo, o reembolso pago a bancos comerciais por parte do GI, para estabelecer a existência de uma subvenção; basta apenas que os poderes públicos definam orientações com vista à execução das medidas previstas no artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalíneas i), ii) ou iii), do regulamento de base. O RBI é uma entidade pública, sendo, por conseguinte, abrangido pela definição de «poderes públicos» que figura no artigo 2.o, alínea b), do regulamento de base. Trata-se de uma empresa 100 % pública, que persegue objectivos de política nacional, por exemplo a nível de política monetária, e a sua administração é constituída por membros nomeados pelo GI. O RBI dá instruções a organismos privados na acepção do segundo travessão do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento de base, na medida em que os bancos comerciais são obrigados a respeitar as condições que este impõe, nomeadamente no que diz respeito aos limites máximos das taxas de juro aplicáveis aos créditos à exportação previstos nas circulares de base do RBI, bem como às disposições do RBI relativas à obrigação de os bancos comerciais consagrarem um determinado montante do seu crédito bancário líquido ao financiamento das exportações. Tais orientações obrigam os bancos comerciais a executar as medidas referidas no artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea i), do regulamento de base, neste caso sob a forma de empréstimos preferenciais para financiar as exportações. Essa transferência directa de fundos sob a forma de empréstimos condicionados incumbiria normalmente aos poderes públicos, não diferindo, na realidade, das práticas normais dos poderes públicos, na acepção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento de base. Na medida em que as taxas de juro preferenciais só são aplicadas relativamente ao financiamento de operações de exportação, estando assim subordinadas aos resultados das exportações, segundo o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base, esta subvenção é considerada específica e passível de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(85)
O montante da subvenção foi calculado com base na diferença entre o juro pago pelos créditos à exportação utilizados durante o PI e o montante que deveria ser normalmente pago pelo crédito comercial normal utilizado pela empresa em causa. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o montante da subvenção (numerador) foi repartido pelo volume de negócios total relativo às exportações durante o PI, considerado um denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas.
(86)
A taxa de subvenção estabelecida para este regime, no que diz respeito à empresa em causa, para o PI, ascende a 0,4 %.
3.7. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(87)
Com base nas conclusões, resumidas no quadro abaixo, apurou-se que o montante total das subvenções passíveis de medidas de compensação, expresso ad valorem, oscilou entre 3,3 % e 4,3 %:
REGIME→
DEPBS (4)
AAS (4)
EOU (4)
ECS (4)
Total
EMPRESA
Chandan Steel Ltd
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Grupo Venus
de 2,6 % a 3,4 %
de 0 a 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
4,3 %
(88)
Em conformidade com o artigo 15.o, n,.o 3, do regulamento de base, a margem de subvenção das empresas colaborantes não incluídas na amostra, calculada com base na média ponderada da margem de subvenção estabelecida para as empresas que colaboraram incluídas na amostra, é de 4,0 %.
(89)
No que se refere a todos os outros exportadores da Índia, a Comissão determinou primeiramente o seu nível de colaboração. Tal como referido no considerando 10, a comparação entre os dados do Eurostat relativos às importações e os dados sobre o volume de exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito, comunicados pelas empresas ou grupos que colaboraram no inquérito e que exportaram o produto em causa para a União durante o período de inquérito, revela que a colaboração dos produtores-exportadores indianos foi muito elevada, a saber, 100 %. Atendendo ao elevado grau de colaboração, a taxa de subvenção para todas as empresas que não colaboraram foi estabelecida ao nível determinado para a empresa que registou a taxa individual mais elevada, ou seja, 4,3 %.
4. INDÚSTRIA DA UNIÃO
4.1. Produção da União
(90)
Para a determinação do volume de produção da União, foi tida em conta a produção dos seguintes produtores da União:
-
oito produtores em nome dos quais foi apresentada a denúncia,
-
quatro produtores que apoiaram o processo,
-
doze outros produtores da União mencionados na denúncia, que não eram autores da denúncia nem apoiaram o processo, mas também não se opuseram ao presente inquérito.
(91)
Consequentemente, para efeitos da análise do prejuízo no seu conjunto, a produção da União é composta por estas 24 empresas.
4.2. Amostra de produtores da União
(92)
Tal como se refere no considerando 17, foi seleccionada uma amostra de quatro empresas entre os produtores que se deram a conhecer à Comissão e que forneceram, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito.
(93)
Estes quatro produtores da União incluídos na amostra representaram 62 % da produção total da indústria da União durante o PI.
5. PREJUÍZO
5.1. Observações preliminares
(94)
O prejuízo foi avaliado com base nas tendências em matéria de produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, vendas, parte de mercado e crescimento, recolhidas a nível da totalidade da indústria da União, e nas tendências em matéria de preços, emprego, produtividade, rendibilidade, cash flow, capacidade de obtenção de capital e investimentos, existências, retorno dos investimentos e salários, recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
5.2. Consumo da União
(95)
O consumo da União foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria da União incluída na amostra, nos dados de vendas dos restantes produtores da União fornecidos pelo autor da denúncia, nos dados relativos ao volume das importações no mercado da União fornecidos pelo Eurostat para o período de 2007 a 2009 e nas respostas ao questionário de amostragem relativas ao PI.
2007
2008
2009
PI
Consumo da União em toneladas
315 143
285 548
186 198
202 019
Índice (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
Durante o período considerado, o consumo diminuiu 36 %. Entre 2007 e 2009, o consumo diminuiu 41 % mas aumentou ligeiramente - cinco pontos percentuais - entre 2009 e o PI.
(97)
A recessão económica contribuiu para a diminuição do consumo a partir de 2008, período durante o qual os utilizadores do produto em questão - como a indústria automóvel, a indústria dos aparelhos electrodomésticos, a indústria química e a indústria da construção - sofreram uma quebra sensível na procura dos seus produtos. Na segunda metade do PI, a situação do mercado começou a melhorar ligeiramente, o que resultou num ligeiro aumento da procura do produto em causa, em comparação com a primeira metade do PI.
5.3. Importações na União provenientes do país em causa
5.3.1. Volume e parte de mercado das importações em causa
2007
2008
2009
PI
Importações provenientes da Índia, em toneladas
32 754
31 962
18 759
23 792
Índice (2007 = 100)
100
98
57
73
Parte de mercado das importações
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Índice (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Com base em dados do Eurostat para o período de 2007 a 2009 e as respostas ao questionário de amostragem relativas ao PI, as importações do produto em causa provenientes da Índia seguiram a tendência para a baixa do consumo da UE, tendo diminuído 27 % durante o período considerado. A principal diminuição ocorreu entre 2008 e 2009, altura em que as importações diminuíram 41 pontos percentuais. Seguidamente, as importações aumentaram 16 pontos percentuais entre 2009 e o PI.
(99)
Uma vez que esta diminuição foi inferior à retracção do consumo da União, a parte de mercado detida pelos produtores indianos aumentou ligeiramente, tendo passado de 10,39 % em 2007 para 11,78 % no PI.
5.3.2. Preços das importações e subcotação
2007
2008
2009
PI
Preço médio das importações provenientes da Índia EUR/tonelada
3 504
2 908
2 138
1 971
Índice (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
O preço médio das importações do produto em causa proveniente da Índia diminuiu 44 %, tendo o maior decréscimo ocorrido entre 2008 e 2009, altura em que os preços registaram uma diminuição de 22 pontos percentuais. Embora esta diminuição tenha acompanhado a tendência para a baixa dos preços das matérias-primas, é de notar que, durante o período considerado, o preço médio das importações provenientes da Índia, por unidade, foi significativamente inferior ao preço médio de venda, por unidade, da indústria da União, o que resultou numa forte pressão sobre os preços de venda da União.
(101)
Uma comparação referente ao PI entre os preços cobrados à saída da fábrica pela indústria da União incluída na amostra a clientes independentes no mercado da União e os preços CIF-fronteira da União dos produtores-exportadores da Índia, devidamente ajustados para ter em conta os custos de descarregamento e desalfandegamento, revelou uma subcotação entre 16,7 % e 18,2 %.
5.4. Situação económica da indústria da União
(102)
Em conformidade com o artigo 8.o, n.o 4, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objecto de subvenções em proveniência da Índia sobre a indústria da União incluiu uma avaliação de todos os factores económicos pertinentes que afectaram a situação da indústria da União entre 2007 e o PI.
5.4.1. Dados relativos à indústria da União no seu todo
a) Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2007
2008
2009
PI
Volume de produção em toneladas
296 576
262 882
159 397
170 557
Índice (2007 = 100)
100
89
54
58
Capacidade de produção em toneladas
478 174
491 016
486 755
476 764
Índice (2007 = 100)
100
103
102
100
Utilização da capacidade
62 %
54 %
33 %
36 %
Índice (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Entre 2007 e o PI, a produção total da indústria União diminuiu 42 %, ao passo que a capacidade de produção se manteve estável, o que teve como consequência que a taxa de utilização da capacidade diminuísse 26 pontos percentuais. A diminuição da produção foi superior à baixa do consumo da União, que sofreu uma redução de 36 % no período considerado.
b) Volume de vendas e parte de mercado
2007
2008
2009
PI
Vendas da UE em toneladas
255 300
230 344
154 602
164 191
Índice (2007 = 100)
100
90
61
64
Parte de mercado (% do consumo da União)
81 %
81 %
83 %
81 %
Índice (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
O volume de vendas da indústria da União do produto similar vendido ao primeiro cliente independente no mercado da União diminuiu 36 % no período considerado, tendo a maior diminuição ocorrido entre 2008 e 2009, altura em que as vendas caíram 29 pontos percentuais. Posteriormente, as vendas aumentaram ligeiramente - 3 pontos percentuais - entre 2009 e o PI.
(105)
A parte de mercado da indústria da União permaneceu estável, a um nível de cerca de 81 %, durante o período considerado.
c) Crescimento
(106)
Dado que tanto o consumo da União como o volume de vendas da indústria da União diminuíram 36 % no período considerado, a parte de mercado da indústria da União manteve-se estável em 81 %.
d) Amplitude da margem de subvenção efectiva
(107)
Tendo em conta o volume, a parte de mercado e os preços das importações objecto de subvenções provenientes da Índia, o impacto das margens de subvenção efectivas na indústria da União não pode ser considerado negligenciável.
5.4.2. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
a) Existências
(108)
A indústria da União produz essencialmente em função das encomendas, razão pela qual as existências não podem ser consideradas como um indicador de prejuízo válido. A evolução das existências é indicada apenas a título de informação. No quadro abaixo, os valores indicados referem-se apenas às empresas incluídas na amostra e representam o volume das existências no final de cada período.
2007
2008
2009
PI
Existências finais (toneladas)
25 315
27 736
24 032
19 730
Índice (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
O volume das existências diminuiu 22 % durante o período considerado mas, em percentagem da produção, as existências aumentaram de 16 % para 19,5 %.
b) Preços de venda unitários médios no mercado da União e custo de produção
2007
2008
2009
PI
Preço médio de venda da indústria da União (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Índice (2007 = 100)
100
81
56
56
Custo unitário de produção
4 003
3 408
2 900
2 773
Índice (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Os preços unitários médios das vendas da indústria da União incluída na amostra a clientes independentes no mercado da União diminuíram 44 % entre 2007 e o PI, tendo o maior decréscimo ocorrido entre 2008 e 2009, altura em que os preços caíram 25 pontos percentuais. Porém, uma parte desta diminuição ficou a dever-se à diminuição do custo unitário da produção do produto em causa, que baixou 31 % durante o período considerado. A diminuição do custo unitário foi essencialmente causada pela baixa dos preços das matérias-primas. Esta diminuição variou ligeiramente graças ao aumento da proporção dos custos fixos por unidade produzida, devido à reduzida utilização da capacidade.
c) Emprego, produtividade e custo da mão-de-obra
2007
2008
2009
PI
Número de trabalhadores
1 044
1 007
947
885
Índice
100
97
91
85
Produtividade (toneladas/trabalhador)
149
141
97
115
Índice
100
94
65
77
Custos médios da mão-de-obra por trabalhador
47 686
48 062
47 131
49 972
Índice
100
101
99
105
(111)
O número de trabalhadores sofreu uma redução de 15 % no período considerado devido à redução das actividades da indústria da União.
(112)
Já os custos médios da mão-de-obra por trabalhador aumentaram ligeiramente - 5 % - no período considerado. Trata-se de um aumento natural, que é inferior à taxa de inflação registada durante o período considerado. Além disso, importa assinalar que os custos da mão-de-obra não representam uma parte significativa do custo total da produção de barras de aço inoxidável.
d) Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
2007
2008
2009
PI
Rendibilidade das vendas da UE (% das vendas líquidas)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Índice
100
37
- 135
-83
Cash flow (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Índice
100
30
-29
-7
Investimentos (milhares de EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Índice (2007 = 100)
100
87
24
23
Retorno dos investimentos
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Índice (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
A rendibilidade da indústria da União foi estabelecida expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar, enquanto percentagem do volume de negócios dessas vendas. No período considerado, a rendibilidade diminuiu de forma significativa, tendo passado de um lucro de mais de 9 % em 2004 para uma perda de cerca de 8 % no PI. A maior quebra nos lucros - de mais de 16 pontos percentuais - foi observada entre 2008 e 2009.
(114)
O cash flow líquido gerado pelo produto similar diminuiu 107 % entre 2007 e o PI.
(115)
O investimento anual na produção do produto similar diminuiu 77 % no período considerado.
(116)
O retorno dos investimentos (RI), que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou a tendência negativa da rendibilidade, diminuindo 134 pontos percentuais.
(117)
Não existem quaisquer indicações de que a indústria tenha sofrido uma redução da capacidade de obtenção de capital durante o período considerado.
5.5. Conclusões sobre o prejuízo
(118)
Durante o período considerado, a maior parte dos indicadores de prejuízo relativos à indústria da União registou uma evolução negativa.
(119)
O consumo da União diminuiu 36 %, o volume de vendas da indústria da União diminuiu 36 % e a utilização da capacidade diminuiu 42 %. Os preços unitários de venda dos produtores da União incluídos na amostra diminuíram 44 %, tendo atingido um nível abaixo do custo. Esses preços acompanharam a diminuição dos preços das importações indianas, a fim de manter um certo volume de vendas e de produção, de forma a cobrir os custos fixos.
(120)
A rendibilidade passou de um lucro de 9,5 % em 2007 para uma perda de quase 8 % no PI. Os investimentos, o cash flow e o retorno dos investimentos seguiram igualmente uma tendência negativa, diminuindo 77 %, 107 % e 246 pontos percentuais, respectivamente, no período considerado.
(121)
Apenas um indicador, a saber, a parte de mercado da indústria da União, permaneceu estável, a um nível de 81 %.
(122)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 8.o, n.o 5, do regulamento de base.
6. NEXO DE CAUSALIDADE
6.1. Introdução
(123)
Em conformidade com o artigo 8.o, n.os 5 e 6, do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objecto de subvenções provenientes da Índia causaram à indústria da União um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objecto de subvenções, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que, no mesmo período, pudessem ter causado um prejuízo à indústria da União, de modo a assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de subvenções.
6.2. Impacto das importações objecto de subvenções
(124)
A diminuição de 44 % nos preços das importações no período considerado, bem como as elevadas margens de subcotação de preços constatadas durante o PI, que oscilaram entre 16,7 % e 18,2 %, coincidiram com a deterioração da situação económica da indústria da União.
(125)
Tendo em conta o nível de subvenção dos exportadores que colaboraram no inquérito e o baixo nível dos preços das importações objecto de subvenções (que subcotaram significativamente os preços da indústria da União), a presença destes produtos no mercado da União contribuiu grandemente para exacerbar a tendência negativa dos preços de venda no mercado da União. O prejuízo importante sofrido pela indústria da União é sobretudo visível no reduzido nível dos preços de venda e nas impressionantes perdas financeiras sofridas por esta indústria.
(126)
Os preços médios das importações provenientes da Índia diminuíram substancialmente, o que obrigou a indústria da União a baixar os preços para poder manter um certo volume de negócios, mesmo se a preços prejudiciais, para cobrir, pelo menos, os custos fixos. Em consequência, a situação financeira da indústria da União deteriorou-se acentuadamente a partir de 2008.
(127)
Com base no que precede, concluiu-se provisoriamente que as importações objecto de subvenções provenientes da Índia, que subcotaram significativamente os preços da indústria da União durante o PI, tiveram um papel determinante no prejuízo sofrido pela indústria da União, o que se reflecte na difícil situação financeira desta e na deterioração de quase todos os indicadores de prejuízo.
6.3. Efeito de outros factores
(128)
Os outros factores que foram examinados no contexto do nexo de causalidade são a crise económica, a evolução do consumo da UE, o custo de produção, as importações provenientes de outros países terceiros e os resultados das exportações da indústria da União incluída na amostra.
6.3.1. Crise económica, evolução do consumo da UE e custo de produção
(129)
A recessão económica contribuiu para a retracção do consumo e para o aumento da pressão dos preços. O baixo nível da procura de determinadas barras de aço inoxidável resultou numa redução da produção pela indústria da União e contribuiu, em parte, para a depreciação dos preços de venda.
(130)
Em condições económicas normais e sem a forte pressão exercida sobre os preços pelas importações objecto de subvenções, a indústria da União poderia ter tido dificuldades em fazer face à retracção do consumo e ao consequente aumento dos custos fixos de produção devido à baixa utilização da capacidade registada entre 2007 e o PI. Todavia, as importações objecto de subvenções intensificaram os efeitos da recessão económica e tornaram impossível vender ao preço de custo ou a um preço superior ao preço de custo, entre 2009 e o PI.
(131)
Com base no que precede, depreende-se que a retracção da procura da UE, associada à crise económica enfrentada pelo sector, contribuiu para o prejuízo sofrido pela indústria da União. Considera-se, contudo, que tal não quebra o nexo de causalidade estabelecido para as importações a baixos preços objecto de subvenções provenientes da Índia.
6.3.2. Importações provenientes de outros países terceiros
2007
2008
2009
PI
Importações provenientes de outros países terceiros, em toneladas
27 089
23 242
12 837
14 036
Índice
100
86
47
52
Parte de mercado de outros países terceiros
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Índice
100
95
80
81
Preço médio das importações
4 820
4 487
3 756
3 501
Índice
100
93
78
73
(132)
Com base nos dados do Eurostat, o volume das importações na União de determinadas barras de aço inoxidável, originárias de países terceiros não afectados pelo presente inquérito, diminuiu 48 % no período considerado. A correspondente parte de mercado dos outros países terceiros diminuiu 19 %.
(133)
Os preços médios dessas importações foram superiores tanto aos dos produtores-exportadores indianos como aos da indústria da União. Por conseguinte, considera-se, a título provisório, que as importações provenientes de outros países terceiros não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
6.3.3. Resultados das exportações da indústria da União incluída na amostra
2007
2008
2009
PI
Vendas de exportação (toneladas)
10 850
9 158
5 440
6 299
Índice
100
84
50
58
Preço unitário de venda (EUR)
4 452
3 728
2 495
2 388
Índice
100
84
56
54
(134)
Durante o período considerado, o volume das vendas de exportação da indústria da União incluída na amostra diminuiu 42 %, ao passo que o preço unitário de venda decresceu 46 %. Embora estas exportações tenham representado apenas 6 % das vendas totais durante o PI, não se pode excluir que estes resultados possam ter tido um impacto negativo na indústria da União. No entanto, considera-se que, dado o baixo volume das exportações, esse impacto não é suficiente para quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções e o prejuízo constatado.
6.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(135)
O inquérito revelou que os outros factores conhecidos, como as importações provenientes de outros países terceiros, as exportações da indústria da União e a diminuição do consumo, não constituíram uma causa determinante do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(136)
A coincidência no tempo entre, por um lado, as importações objecto de subvenções provenientes da Índia e a subcotação observada e, por outro, a deterioração da situação da indústria da União permite concluir que as importações objecto de subvenções foram a causa do prejuízo importante sofrido pela indústria da União na acepção do artigo 8.o, n.o 5, do regulamento de base.
7. INTERESSE DA UNIÃO
7.1. Considerações gerais
(137)
Em conformidade com o artigo 31.o do regulamento de base, foi averiguado se, não obstante a conclusão provisória sobre a existência de práticas de subvenção prejudiciais, existem razões imperiosas para concluir que, no caso em apreço, a adopção de medidas não é do interesse da União. Considerou-se o impacto das eventuais medidas, bem como as consequências da sua não adopção, em todas as partes envolvidas no processo.
7.2. Interesse da indústria da União
(138)
A indústria da União tem estado a sofrer um prejuízo causado pelas importações objecto de subvenções do produto em causa proveniente da Índia. Recorde-se também que, na sua maioria, os indicadores económicos da indústria da União revelaram uma tendência negativa no período considerado. Tendo em conta a natureza do prejuízo (ou seja, perdas significativas), parece inevitável uma deterioração adicional e substancial da situação da indústria da União na ausência de medidas.
(139)
A instituição de medidas deve evitar futuras distorções e restabelecer a concorrência leal no mercado.
(140)
Se não forem instituídas medidas, os preços manter-se-ão abaixo do custo e os lucros dos produtores da União deteriorar-se-ão ainda mais. Essa situação seria insustentável a médio e longo prazo. Em virtude das perdas registadas e do elevado nível de investimentos na produção, é de esperar que a maior parte dos produtores da União não consiga recuperar os respectivos investimentos se não forem instituídas medidas.
(141)
Além disso, dado que a indústria da União é composta por médias e grandes empresas repartidas pelo território da União, a instituição de medidas de compensação contribuirá para assegurar o emprego nessas áreas.
(142)
Conclui-se, por conseguinte, provisoriamente, que a instituição de medidas de compensação é do interesse da indústria da União.
7.3. Interesse dos importadores
(143)
Todos os importadores conhecidos da Comissão foram convidados a dar-se a conhecer e a fornecer informações de base sobre as suas actividades relacionadas com o produto em causa. Quatro importadores reagiram ao exercício de amostragem. Foram enviados questionários aos quatro importadores, mas apenas um deles respondeu. Está prevista para uma fase posterior do inquérito uma visita de verificação às instalações do importador, situadas na Alemanha.
(144)
Se forem instituídos direitos de compensação, não é de excluir que o nível das importações originárias do país em causa possa diminuir, afectando, assim, a situação económica dos importadores. Contudo, o efeito sobre os importadores de um eventual aumento dos preços de importação do produto em causa deve apenas ser o de restabelecer a concorrência no mercado da União e não deve impedir os importadores de vender o produto em causa. Além disso, a baixa proporção dos custos do produto em causa nos custos totais dos utilizadores deverá facilitar aos importadores a repercussão de um eventual aumento dos preços nos seus clientes. Atendendo ao que precede, concluiu-se, a título provisório, que não é provável que a instituição de direitos de compensação tenha consequências negativas graves para a situação dos importadores da União.
7.4. Interesse dos utilizadores
(145)
Foram enviados questionários a todas as partes mencionadas como utilizadoras na denúncia. Nenhuma das vinte e duas empresas respondeu.
(146)
Relembre-se que o produto em causa é utilizado numa ampla variedade de aplicações, incluindo a indústria automóvel, os aparelhos domésticos, os instrumentos médicos e de laboratório, etc. Todavia, no presente processo, os utilizadores são empresas intermediárias que produzem e fornecem elementos para as aplicações atrás mencionadas. Assim sendo, espera-se que estes utilizadores estejam em condições de repercutir todos ou quase todos os aumentos de preços resultantes da instituição de direitos de compensação nos utilizadores finais, tendo em conta que, para estes últimos, o impacto de tais medidas será negligenciável.
(147)
Por conseguinte, concluiu-se, a título provisório, que o impacto da instituição de direitos de compensação nos custos dos utilizadores não seria significativo.
7.5. Conclusão sobre o interesse da União
(148)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que não existem razões imperiosas para não instituir direitos de compensação sobre as importações de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia.
8. PROPOSTA DE MEDIDAS DE COMPENSAÇÃO PROVISÓRIAS
8.1. Nível de eliminação do prejuízo
(149)
Tendo em conta as conclusões relativas às práticas de subvenção, ao prejuízo delas resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas de compensação provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de subvenções.
(150)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de subvenção apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União, sem exceder a margem de subvenção apurada.
(151)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos das práticas de subvenção prejudiciais, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no sector, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de subvenções. Considera-se que o lucro que poderia ser realizado na ausência das importações objecto de subvenções deveria ser calculado com base na margem de lucro média antes de impostos dos produtores da União incluídos na amostra em 2007. Foi esse o último ano antes do PI em que a indústria da União conseguiu atingir uma margem de lucro normal. Assim, considera-se que uma margem de lucro de 9,5 % do volume de negócios seria o nível mínimo adequado que a indústria da União poderia razoavelmente ter esperado obter na ausência das práticas de subvenção prejudiciais.
(152)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. Este preço não prejudicial foi obtido adicionando ao custo de produção a margem de lucro de 9,5 % acima referida.
(153)
O aumento de preço necessário foi, assim, determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores indianos que colaboraram no inquérito estabelecido para calcular a subcotação dos preços (ver considerando 101) e o preço não prejudicial do produto similar vendido pela indústria da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF médio total de importação.
8.2. Medidas provisórias
(154)
À luz do que precede, considera-se que, em conformidade com o artigo 12.o, n.o 1, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas de compensação provisórias sobre as importações originárias da Índia, ao nível da mais baixa das margens de subvenção e prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior.
(155)
Com base no acima exposto, as taxas do direito de compensação foram estabelecidas comparando as margens de eliminação do prejuízo com as margens de subvenção. Assim, as taxas do direito de compensação propostas são as seguintes:
Empresa
Margem de subvenção
Margem de prejuízo
Taxa do direito de compensação provisório
Chandan Steel Ltd
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Grupo Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Empresas colaborantes não incluídas na amostra
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Todas as outras empresas
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
As taxas do direito individual de compensação para as diferentes empresas indicadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável a nível nacional a «Todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da Índia e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa cujo nome e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas».
(157)
Qualquer pedido de aplicação destas taxas do direito individual de compensação (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (6) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, designadamente, a essa alteração da firma ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
9. DIVULGAÇÃO
(158)
As conclusões provisórias expendidas serão divulgadas a todas as partes interessadas, que serão convidadas a apresentar as suas observações por escrito e a solicitar uma audição. As suas observações serão analisadas e levadas em consideração, sempre que se justifique, antes de se chegar às conclusões definitivas. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos de compensação para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de eventuais conclusões definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito de compensação provisório sobre as importações de barras de aço inoxidável, simplesmente obtidas ou completamente acabadas a frio, excepto as barras de secção circular com um diâmetro igual ou superior a 80 mm, actualmente classificadas nos códigos NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89 e originárias da Índia.
2. As taxas do direito de compensação provisório aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
4,3
AXXX
Empresas constantes do anexo
4,0
AXXX
Todas as outras empresas
4,3
AXXX
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 30.o do Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o artigo 31.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de quatro meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 22 de Dezembro de 2010.