NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
REGULAMENTO (UE) N.o 402/2012 DA COMISSÃO
de 10 de Maio de 2012
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as Importações de radiadores de alumínio originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 12 de agosto de 2011, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações na União de radiadores de alumínio originários da República Popular da China («RPC»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada pela International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l - «autor da denúncia»), representando uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total da União de radiadores de alumínio. A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping sobre o referido produto e do importante prejuízo dela resultante, elementos esses que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores da RPC, os produtores do país análogo, os importadores, os distribuidores, bem como outras partes conhecidas como interessadas e os representantes da RPC. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
O autor da denúncia, os outros produtores da União, os produtores-exportadores da RPC, os importadores e os distribuidores apresentaram os seus pontos de vista. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores da União, importadores e produtores-exportadores, o aviso de início previu o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, foi solicitado a todos os importadores e produtores-exportadores que se dessem a conhecer contactando a Comissão e que apresentassem, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas atividades relacionadas com o produto em causa (como definido na secção 3) durante o período de julho de 2010 a junho de 2011.
(6)
A fim de que os produtores-exportadores, que assim o desejassem, pudessem solicitar o tratamento de economia de mercado («TEM») ou o tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores chineses conhecidos como interessados e às autoridades da RPC. Apenas um grupo de empresas, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd e Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. («grupo Sira») se deu a conhecer e solicitou o TEM. Em relação ao TI, foram recebidos pedidos da Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. e da Metal Group Co., Ltd.
(7)
Quanto aos produtores da União, como explicado no considerando 24, oito produtores da União forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União que colaboraram no inquérito, a Comissão selecionou uma amostra de quatro produtores da União com base no respetivo volume de produção/vendas, dimensão e localização geográfica na União.
(8)
Como explanado no considerando 27, apenas três importadores independentes forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Contudo, dois desses importadores não importaram/adquiriram o produto em causa. Por conseguinte, tendo em conta o número limitado de importadores colaborantes, a amostragem deixou de ser considerada necessária.
(9)
Como explicado no considerando 28, 18 produtores-exportadores da RPC forneceram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Tendo em conta a informação recebida destas partes, a Comissão selecionou uma amostra de dois produtores-exportadores com o maior volume de exportações para a União.
(10)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início, a saber os produtores-exportadores da RPC, os quatro produtores da União incluídos na amostra, os importadores colaborantes na União e o Secretariado Europeu das Uniões de Consumidores (BEUC), pedindo-lhe que enviasse o questionário de utilizadores às empresas associadas.
(11)
Foram recebidas respostas de dois produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra, dos quatro produtores da União incluídos na amostra e de um importador independente. Nenhum utilizador respondeu ao questionário.
(12)
Além disso, um grupo de produtores-exportadores coligados apresentou um pedido de exame individual, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. A realização do exame desses pedidos, na fase provisória, teria sido demasiado onerosa. A decisão quanto à eventual concessão do exame individual a este grupo de empresas será tomada na fase definitiva.
(13)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
Produtores na União
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Cracóvia, Polónia;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itália;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itália;
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itália.
Importadores na União
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polónia.
Produtores-exportadores na RPC
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. («Zhejiang Flyhigh»), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Período de inquérito
(14)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de julho de 2010 e 30 de junho de 2011 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre janeiro de 2008 e o final do PI («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(15)
O produto em causa são os radiadores de alumínio e elementos ou secções que compõem tais radiadores, quer tais elementos ou secções sejam montados ou não em blocos, com exclusão de radiadores e respetivos elementos e secções de tipo elétrico («produto em causa»). Este produto está atualmente classificado nos códigos NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 e ex 7616 99 90.
(16)
O grupo Sira contestou a definição do produto com base numa alegada diferença entre dois processos de produção utilizados para fabricar os radiadores. No grupo Sira incluem-se dois produtores-exportadores chineses, um dos quais utilizou a técnica de fundição injetada e o outro o método de extrusão. O grupo Sira argumentou que o método de extrusão devia ser excluído da definição do produto em causa devido a alegadas diferenças nas características físicas e técnicas, matérias-primas, custos de produção e preços de venda, declarando ainda que este processo de produção não é comum na UE nem na RPC.
(17)
Outra parte chinesa, a Câmara de Comércio Chinesa para Importações e Exportações de Máquinas e Produtos Eletrónicos (China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products - CCCME), solicitou esclarecimentos sobre esta questão devido às diferenças de custos e preços dos radiadores fabricados por estas duas técnicas de produção.
(18)
A este respeito, embora se verifiquem pequenas diferenças, é óbvio que os radiadores produzidos por ambos os métodos têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações. Os radiadores produzidos por ambos os métodos são facilmente substituíveis. Estas características de base são, principalmente, leveza, reduzida inércia térmica e elevada condutibilidade térmica. As diferenças nos custos e nos preços e o facto de que a técnica de extrusão pode implicar a utilização de ligas de alumínio ligeiramente diferentes não altera estas características de base. Em termos de comparações de preços, todas as diferenças foram devidamente contempladas na estrutura do sistema de comparação de tipos do produto utilizado no presente inquérito (sistema NCP), o que significa que as comparações foram feitas entre tipos do produto semelhantes.
(19)
Além disso, os radiadores de alumínio devem ser considerados como um único produto independentemente do respetivo processo de fabricação, porque são vendidos através dos mesmos circuitos de comercialização e porque a perceção que o consumidor tem deste produto é a de que é feito de alumínio (com as bem conhecidas características acima referidas), não lhe interessando as diferenças de método de produção. Perante estes factos, o argumento é rejeitado.
(20)
A CCCME contestou igualmente o facto de os radiadores de chapa de aço ou mesmo de ferro fundido não estarem incluídos no âmbito do produto. No entanto, embora estes produtos tenham utilizações similares, têm características físicas e técnicas de base diferentes, pois a matéria-prima de base (liga de alumínio) é substituída por aço ou ferro, que têm características físicas e técnicas diferentes em termos de peso, inércia térmica e condutibilidade. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(21)
A CCCME fez outras observações relativamente às referências na denúncia a vendas através de «processos de concurso». Estas observações revelaram que a CCCME partiu do princípio de que esta questão dizia respeito a contratos públicos. Todavia, os processos de concurso referidos na denúncia relacionavam-se com a prática comercial normal, segundo a qual um comprador de radiadores da UE solicita a fornecedores potenciais que indiquem preços antes de realizar encomendas. Nenhuma das importações chinesas utilizadas nos cálculos implicou qualquer processo de adjudicação de contratos públicos.
(22)
A CCCME também teceu observações em relação às referências na denúncia a «radiadores design», pressupondo que tais radiadores são excluídos da definição do produto. Mais uma vez, estas observações baseavam-se numa má interpretação, pois a definição do produto não exclui tais radiadores. Por conseguinte, estas alegações foram rejeitadas.
2. Produto similar
(23)
Constatou-se no inquérito que os radiadores de alumínio produzidos e exportados da RPC e os radiadores de alumínio fabricados e vendidos na União pelos produtores da União têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações de base e, por conseguinte, considera-se que são produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. AMOSTRAGEM
1. Amostragem de produtores da União
(24)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores da União, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base.
(25)
No aviso de início, a Comissão anunciara que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. Esta amostra era constituída por quatro empresas, dos oito produtores da União conhecidos como produtores do produto similar antes do início do inquérito, selecionados com base no seu volume de vendas, dimensão e localização geográfica na União. As referidas empresas representaram 66 % da produção total estimada da União durante o PI. As partes interessadas foram convidadas a consultar o dossiê e a apresentar as suas observações quanto à adequação desta escolha no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início. Uma parte interessada solicitou que na seleção da amostra se considerasse igualmente o volume de produção. O pedido foi aceite e a amostra foi alterada em conformidade. Nenhuma das partes interessadas se opôs à amostra final constituída por quatro empresas.
2. Amostragem de importadores independentes
(26)
Atendendo ao número potencialmente elevado de importadores envolvidos no processo, o aviso de início previa o recurso à amostragem para os importadores, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(27)
Apenas três importadores independentes facultaram as informações solicitadas e acederam colaborar. Como dois destes importadores não declararam importações ou aquisições do produto em causa, considerou-se que a amostragem já não era necessária.
3. Amostragem de produtores da União
(28)
No total, 18 produtores-exportadores da RPC facultaram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Estas empresas exportaram cerca de 5 milhões de elementos (3) ou um pouco menos de 50 % das exportações chinesas para o mercado da UE durante o PI. Com base nas informações recebidas destas partes, a Comissão selecionou uma amostra de dois produtores-exportadores com o volume de produção, vendas e exportações mais representativo sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Os dois produtores-exportadores, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. e Metal Group Co., Ltd., representavam cerca de 62 % do volume de vendas dos 18 produtores exportadores que facultaram dados para o exercício de amostragem.
(29)
Um grupo de produtores-exportadores (grupo Sira) contestou a sua exclusão da amostra com base no facto de fabricar um determinado tipo de radiador (utilizando o método de produção por extrusão), defendendo que a sua inclusão na amostra aumentaria, assim, a representatividade desta. No entanto, a adição de um grupo suplementar não foi necessária, na medida em que a amostra inicialmente selecionada representava mais de 60 % das exportações declaradas pelas empresas que colaboraram. Além disso, não é necessário que a amostra abranja todos os tipos do produto em causa. O pedido de inclusão do grupo Sira foi, por conseguinte, rejeitada e confirmou-se a amostra original.
D. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado e tratamento individual
1.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(30)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal é determinado de acordo com os n.os 1 a 6 do mesmo artigo, no caso dos produtores-exportadores que se tenha verificado preencherem os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(31)
Todavia, os dois produtores-exportadores incluídos na amostra apenas solicitaram o tratamento individual («TI»). Por conseguinte, os critérios TEM não foram examinados.
1.2. Tratamento individual (TI)
(32)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, exceto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
-
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), o capital e os lucros podem ser repatriados livremente;
-
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
-
A maioria do capital pertence efetivamente a particulares. Os funcionários do Estado que desempenham funções no conselho de administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
-
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
-
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(33)
Ambos os produtores-exportadores incluídos na amostra solicitaram o TI. Ambas as alegações foram examinadas. O inquérito mostrou que as empresas incluídas na amostra cumpriam todos os critérios do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base.
(34)
Por conseguinte, ambos os produtores-exportadores incluídos na amostra obtiveram o TI.
2. País análogo
(35)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que diz respeito aos produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(36)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar a Rússia como país análogo adequado para a determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(37)
Não se receberam quaisquer observações sobre a Rússia como país análogo proposto. Nenhuma das partes interessadas sugeriu produtores do produto similar de um país análogo alternativo, para além dos referidos na denúncia no decurso do inquérito.
(38)
Não houve colaboração por parte da Rússia, embora todos os produtores russos conhecidos tenham sido repetidamente contactados durante o inquérito e tenham recebido questionários para o país análogo.
(39)
A Comissão, através dos seus próprios meios de investigação, tentou identificar quaisquer outros produtores em países terceiros.
(40)
Foram, assim, enviados questionários e cartas a todos os produtores conhecidos em outros países terceiros (ou seja, a Turquia, o Irão, a Croácia, a Índia, a África do Sul e a Suíça). No entanto, apesar de ações de acompanhamento acabou por não se encontrar colaboração.
(41)
Como se explicou nos considerandos 38, 39 e 40, o inquérito não revelou outro país terceiro com economia de mercado que pudesse ser utilizado como país análogo no processo vertente. Por conseguinte, na ausência de um tal país terceiro de economia de mercado, concluiu-se, a título provisório, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, que não era possível determinar o valor normal para os produtores incluídos na amostra com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país terceiro de economia de mercado ou no preço de um tal país terceiro para outros países, incluindo a União, e que era, assim, necessário determinar o valor normal com base em qualquer outra base razoável, no presente caso com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar na União para o produto similar. Tal foi considerado adequado, devido à falta de colaboração como mencionado acima, mas também devido à dimensão do mercado da UE, à existência de importações e à forte concorrência interna no mercado da UE para este produto.
3. Valor normal
(42)
Como as duas empresas incluídas na amostra não solicitaram o TEM, o valor normal para todos os produtores-exportadores chineses foi determinado, como se explica no considerando 41, com base no preço efetivamente pago ou a pagar na União para o produto similar. Após a escolha dos preços pagos ou a pagar na União, o valor normal foi calculado com base em dados verificados nas instalações dos produtores da União incluídos na amostra, mencionados no considerando 13.
(43)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou, em primeiro lugar, se as vendas da UE do produto similar a clientes independentes foram representativas. Verificou-se que as vendas do produto similar realizadas na União pelos produtores da União eram representativas quando comparadas com as exportações do produto em causa para a União pelos produtores-exportadores incluídos na amostra.
(44)
A Comissão averiguou se se poderia considerar que tais vendas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, determinou a proporção de vendas rentáveis na UE a clientes independentes. As vendas na UE foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário foi igual ou superior ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção no mercado da União, durante o PI. Esta análise mostrou que as vendas na UE de alguns tipos do produto eram rentáveis, ou seja, o preço de venda unitário líquido era superior ao custo de produção unitário calculado.
(45)
O valor normal de cada tipo do produto foi estabelecido com base no preço de venda real (à saída da fábrica) para vendas rentáveis e no valor normal calculado de vendas não rentáveis.
(46)
O valor normal foi calculado adicionando aos custos de produção da indústria da UE os seus VAG e o lucro. Nos termos do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, os montantes correspondentes aos VAG e ao lucro de 4,43 % foram estabelecidos com base nos dados efetivos relativos à produção e às vendas do produto similar, no decurso de operações comerciais normais realizadas pelos produtores da UE.
4. Preços de exportação
(47)
Tendo em conta que os produtores-exportadores incluídos na amostra obtiveram o TI e efetuaram vendas de exportação para a União diretamente junto de clientes independentes na União, os preços de exportação tiveram como base os preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
5. Comparação
(48)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Relativamente a todos os casos considerados razoáveis, exatos e confirmados por elementos de prova verificados, foram concedidos ajustamentos adequados para ter em conta impostos indiretos, custos de frete, seguro, embalagem, movimentação e crédito.
(49)
Em relação a um dos produtores-exportadores, ficou claro que a empresa não tinha classificado corretamente o produto em causa, aquando da utilização do sistema, como exigido pelo questionário. Uma das especificações do produto em causa dizia respeito ao rendimento térmico dos radiadores. No entanto, a empresa não detinha elementos de prova para corroborar o rendimento térmico declarado para os seus modelos exportados. O rendimento térmico efetivamente declarado não estava correto e não correspondia a outras especificações, como peso e dimensões. Foi, por conseguinte, necessário utilizar apenas as restantes especificações para efeitos de comparação.
(50)
Utilizando o sistema NCP para classificar tipos do produto, observou-se um elevado grau de correspondência para um produtor-exportador incluído na amostra. Contudo, para o outro produtor-exportador incluído na amostra, utilizou-se uma técnica baseada na similaridade porque não foi possível identificar qualquer correspondência direta. Nos casos em que se utilizou esta técnica, os pormenores foram divulgados à parte interessada.
6. Margens de dumping
(51)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, a margem de dumping para os produtores-exportadores incluídos na amostra foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, expressa como percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(52)
Foi calculada uma média ponderada das duas margens de dumping para as empresas não incluídas na amostra que colaboraram no inquérito.
(53)
Dado o reduzido grau de colaboração da RPC (inferior a 50 %), considera-se adequado que a margem de dumping à escala nacional aplicável a todos os outros produtores-exportadores da RPC se baseie nas transações objeto do dumping mais significativo destinadas a um determinado cliente dos exportadores colaborantes.
(54)
As margens de dumping provisórias, assim estabelecidas, expressas como percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Quadro 1
Nome da empresa
Estatuto
Margem de dumping
Zhejiang Flyhigh
TI
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
TI
70,8 %
Outras empresas que colaboraram
32,5 %
Margem de dumping estabelecida à escala nacional
76,6 %
E. PREJUÍZO
1. Produção total da União
(55)
Toda a informação disponível relativa aos produtores da União, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito, e as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra, foi utilizada para estabelecer a produção total da União para o período considerado.
(56)
Durante o PI, oito produtores na União fabricaram radiadores de alumínio. Foi utilizada toda a informação disponível relativa aos produtores da União, incluindo a informação facultada na denúncia e os dados recolhidos junto dos produtores da União, antes e depois do início do inquérito, para estabelecer a produção total da União durante o PI.
(57)
Nesta base, a produção total da União, em número de elementos, foi estimada em aproximadamente 64 milhões durante o PI. Como os produtores da União que apoiaram a denúncia eram responsáveis pela produção total da União, constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida «indústria da União».
2. Consumo da União
(58)
As estatísticas de importação do Eurostat não puderam ser utilizadas no presente inquérito, uma vez que os códigos NC que abrangem os radiadores de alumínio incluem ainda outros produtos, como os radiadores elétricos.
(59)
O consumo da União foi, pois, estabelecido com base nos dados apresentados na denúncia relativos, em especial, ao volume de vendas da indústria da União na União e às importações efetuadas pelos produtores-exportadores da RPC. Estes dados foram cruzados com as respostas aos questionários de amostragem e os dados obtidos e verificados nas instalações dos produtores da União incluídos na amostra e dos produtores-exportadores da RPC.
(60)
Com base nestes elementos, o consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 2
2008
2009
2010
PI
Consumo da União (elementos)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Índice (2009 = 100)
114
100
96
109
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(61)
O consumo total no mercado da UE desceu 3,8 % durante o período considerado. Entre 2008 e 2009, registou-se uma diminuição de cerca de 12 %, consentânea com os efeitos negativos globais da crise económica, após o que o consumo diminuiu ainda mais 3,7 %. Todavia, recuperou entre 2010 e o PI, tendo então aumentado 13,5 %, mas sem atingir o nível inicial de 2008. O quadro acima revela igualmente que o consumo aumentou 9 % no período entre 2009 e o PI.
3. Importações provenientes do país em causa
(62)
As importações na União provenientes da RPC evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
Quadro 3
2008
2009
2010
PI
Volume das importações provenientes da RPC (elementos)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Índice (2009 = 100)
86
100
114
152
Parte de mercado
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Índice (2009 = 100)
75
100
119
139
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(63)
Não obstante a evolução do consumo, o volume de importações provenientes da RPC aumentou significativamente, 77 %, durante o período considerado. O aumento foi contínuo e o mais acentuado entre 2010 e o PI (+ 33 %). Do mesmo modo, a parte de mercado detida pelos produtores-exportadores chineses mostra uma tendência crescente e constante durante o período considerado, passando de 13 %, em 2008, para 24 %, durante o PI. Esta tendência deve ser considerada à luz da diminuição global do consumo, de 3,8 %, durante o mesmo período.
3.1. Preços das importações e subcotação
Quadro 4
Importações provenientes da RPC
2008
2009
2010
PI
Preço médio em euros/elementos
4,06
3,25
4,07
4,02
Índice (2009 = 100)
125
100
125
123
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(64)
O quadro acima mostra que o preço médio de importação da RPC diminuiu ligeiramente durante o período considerado. Num primeiro momento, entre 2008 e 2009, diminuiu consideravelmente, 20 % e, em seguida, aumentou 25 %, entre 2009 e 2010. Por último, voltou a diminuir, no final do período considerado.
(65)
O inquérito revelou ainda que os preços das importações provenientes da RPC se mantiveram sistematicamente inferiores aos preços de venda da indústria da União, durante o período considerado. A queda dos preços em 2009 coincidiu com um aumento acentuado da parte de mercado chinesa, que passou de 13 %, para 17,3 % do mercado da União, e a permanente subcotação dos preços explica o aumento constante da parte de mercado detida pelos produtores-exportadores chineses, em especial, entre 2009 e o PI.
(66)
Para determinar a subcotação dos preços, durante o PI, foi efetuada uma comparação entre os preços de venda médios ponderados, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados no estádio à saída da fábrica, e os preços médios ponderados correspondentes das importações provenientes dos produtores chineses que colaboraram cobrados ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efetuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros existentes e os custos pós-importação.
(67)
A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos. O resultado da comparação, expresso como percentagem do volume de negócios dos produtores da União, incluídos na amostra, durante o PI, revelou uma margem média ponderada de subcotação dos preços (pelos produtores-exportadores chineses) de 6,1 %.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Observações preliminares
(68)
Como se refere nos considerandos 24 e 25, utilizou-se a amostragem para a análise do possível prejuízo sofrido pela indústria da União. É de assinalar que um dos produtores da União incluídos na amostra apenas começou a produzir radiadores de alumínio em 2009. Para facultar uma análise uniforme das tendências durante o período considerado, considerou-se adequado escolher 2009 como ano de referência para a análise do prejuízo, a saber, índice 100. Por uma questão de exaustividade, foi igualmente estabelecido um índice para 2008 com base nos dados disponíveis.
(69)
Foram utilizados os dados facultados e verificados referentes aos quatro produtores da UE incluídos na amostra para estabelecer microindicadores, como preço unitário, custo unitário, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital e existências. O índice para 2008 foi estabelecido com base nos dados disponíveis para os três produtores existentes em 2008, quando comparados com os dados dos mesmos três produtores em 2009 (índice 100).
(70)
Foram utilizados os dados facultados referentes aos oito produtores de radiadores de alumínio da UE para estabelecer indicadores macroeconómicos, como produção da indústria da União, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado e emprego. O índice para 2008 foi estabelecido com base nos dados disponíveis para os sete produtores existentes em 2008, quando comparados com os dados dos mesmos sete produtores em 2009 (índice 100).
(71)
No contexto do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da situação económica da indústria da União durante o período considerado inclui uma avaliação de todos os fatores económicos estabelecidos, mencionados no referido artigo.
4.2. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
Quadro 5
2008
2009
2010
PI
Volume de produção (elementos)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Índice (2009 = 100)
116
100
108
115
Capacidade de produção (elementos)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Utilização da capacidade
70 %
59 %
63 %
60 %
Índice (2009 = 100)
119
100
106
101
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(72)
Para estabelecer a produção total da União, para o período considerado, utilizou-se toda a informação disponível relativa aos produtores da União, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito e as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra.
(73)
O quadro acima mostra que a produção diminuiu no período considerado. Em consonância com a redução da procura, a produção diminuiu acentuadamente em 2009, tendo em seguida recuperado em 2010 e durante o PI. A produção manteve-se relativamente estável entre 2009 e o PI, não obstante um aumento do consumo de 9 %. O nível de produção depende também da atividade de exportação da indústria da União, que permaneceu significativa ao longo de todo o período considerado.
(74)
Apesar da limitada diminuição do consumo, a utilização da capacidade diminuiu de 70 %, em 2008, para 60 % durante o PI. Permaneceu relativamente estável no período entre 2009 e o PI.
4.3. Volume de vendas e parte de mercado
Quadro 6
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas (elementos)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Índice (2009 = 100)
119
100
93
100
Parte de mercado
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Índice (2009 = 100)
105
100
96
92
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(75)
O volume de vendas da indústria da União diminuiu 16 % durante o período considerado e a sua parte de mercado diminuiu em permanência, de 87 %, em 2008, para 76 %, durante o PI. Em 2009, o volume de vendas da indústria da União diminuiu 16 %, pelo que perdeu mais de quatro pontos percentuais de parte de mercado. Em 2010, o volume de vendas caiu mais 7 % e a respetiva parte de mercado diminuiu de 82,7 % para 79,5 %. Durante o PI, num contexto de aumento do consumo (+ 13,5 %), a parte de mercado da indústria da União diminuiu mais, passando para 76 %. Foi, portanto, incapaz de beneficiar do crescimento do consumo e de recuperar alguma da parte de mercado anteriormente perdida.
4.4. Crescimento
(76)
Durante o período considerado, verificou-se que o consumo da União diminuiu ligeiramente em 3,8 %, enquanto o volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União diminuíram significativamente, respetivamente 15,9 % e 12,6 %, durante o mesmo período. Ao mesmo tempo, as importações provenientes da RPC aumentaram significativamente (76,9 %), ao longo do período considerado. Consequentemente, a parte de mercado da indústria da União diminuiu 11 pontos percentuais no mesmo período.
4.5. Emprego
Quadro 7
2008
2009
2010
PI
Número de trabalhadores
1 598
1 642
1 641
Índice (2009 = 100)
102
100
103
103
Produtividade (unidades/trabalhador)
Índice (2009 = 100)
114
100
105
112
Fonte: dados facultados na denúncia e respostas ao questionário
(77)
O número de trabalhadores aumentou ligeiramente durante o período considerado, o que, por seu turno, implicou uma diminuição da produtividade. Contudo, é de notar que a tendência para o aumento em matéria de emprego apenas se deve ao facto de uma das empresas incluídas na amostra (a mais pequena da amostra) ter iniciado a sua produção em 2009. Caso contrário, a tendência em matéria de emprego teria sido negativa.
(78)
A produtividade da força de trabalho da indústria da União, medida enquanto produção anual por trabalhador, registou uma ligeira redução durante o período considerado. Desceu ao seu nível mais baixo em 2009, após o que começou a recuperar no PI, sem alcançar os seus níveis iniciais. Entre 2009 e o PI, a produtividade aumentou 12 %.
4.6. Preços unitários médios da União e custos de produção
Quadro 8
2008
2009
2010
PI
Preço unitário na UE a clientes independentes
(euros por elemento)
5,31
5,47
5,62
Índice (2009 = 100)
113
100
103
106
Custo unitário euros/elemento
4,92
5,34
5,61
Índice (2009 = 100)
113
100
109
114
Fonte: respostas ao questionário dos produtores incluídos na amostra
(79)
A tendência dos preços de venda médios revela uma diminuição significativa de 6 % ao longo do período considerado. No período compreendido entre 2009 e o PI, em consonância com o aumento do consumo e a recuperação do mercado, os preços recuperaram 6 %, mas não atingiram o nível de 2008.
(80)
Em paralelo, os custos relativos para produzir e vender o produto similar diminuíram ligeiramente durante o período considerado, mas não o suficiente para permitir que a indústria da União continuasse a ser rentável em 2010 e durante o PI. Se, em 2009, a redução de 11,5 % dos custos correspondeu a uma diminuição de 11,5 % dos preços de venda, em 2010 e durante o PI, a indústria da União registou um acentuado aumento nos custos e só conseguiu aumentar ligeiramente os seus preços para cobrir as despesas adicionais. Daqui resultou nova perda de rendibilidade e em termos de parte de mercado, uma vez que os preços da indústria da União foram constantemente mais elevados do que os preços das importações chinesas.
4.7. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
Quadro 9
2008
2009
2010
PI
Rendibilidade das vendas da UE (% das vendas líquidas)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Índice (2009 = 100)
99
100
32
2
Cash Flow
27 712 871
14 228 145
843 570
Índice (2009 = 100)
112
100
51
3
Investimentos (euros)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Índice (2009 = 100)
165
100
78
58
Retorno dos investimentos
36 %
49 %
21 %
2 %
Índice (2009 = 100)
73
100
43
4
Fonte: respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(81)
A rendibilidade da indústria da União foi estabelecida expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar, como percentagem do volume de negócios dessas vendas. Durante o período considerado, e também no período compreendido entre 2009 e o PI, a rendibilidade da indústria da União baixou drasticamente, e atingiu o limiar da rendibilidade com dificuldade.
(82)
A tendência verificada em termos de cash flow, que representa a capacidade da indústria para autofinanciar as suas atividades, seguiu em grande medida a tendência negativa da rendibilidade. Atingiu o seu nível mais baixo durante o PI. De forma semelhante, o retorno dos investimentos regrediu de 36 %, em 2008, para 2 % no PI.
(83)
A evolução da rendibilidade, do cash flow e do retorno dos investimentos, durante o período considerado, limitou a capacidade de investimento da indústria da União nas suas atividades e comprometeu o seu desenvolvimento. A indústria da União conseguiu investir fortemente no início do período considerado e modernizar a sua maquinaria para produzir de forma mais eficaz, mas, em seguida, os investimentos diminuíram de forma constante, 64,7 %, durante o resto do período considerado.
4.8. Existências
Quadro 10
2008
2009
2010
PI
Existências finais da indústria da União índice (2009 = 100)
137
100
131
299
Fonte:
respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(84)
O nível de existências da indústria da União incluída na amostra aumentou significativamente durante o período considerado. Em 2009, o nível de existências finais diminuiu 27 %; em seguida, em 2010 e no PI, aumentou 30,8 % e 128,4 %, respetivamente.
5. Amplitude da margem de dumping efetiva
(85)
As margens de dumping são indicadas acima na secção relativa ao dumping. Todas as margens estabelecidas são significativamente superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta o volume e os preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC, o impacto da margem de dumping efetiva no mercado da UE não pode ser considerado negligenciável.
6. Conclusão sobre o prejuízo
(86)
O inquérito revelou que a maior parte dos indicadores de prejuízo relativos à situação económica da indústria da União se deteriorou, ou não evoluiu em sintonia com o consumo, durante o período considerado. Esta observação aplica-se, especialmente, ao período de 2009 até ao final do PI.
(87)
Durante o período considerado, no contexto de um menor consumo, o volume das importações provenientes da RPC aumentou de forma constante e significativa. Ao mesmo tempo, o volume de vendas da indústria da União diminuiu globalmente 16 % e a sua parte de mercado diminuiu de 87 %, em 2008, para 76 %, no PI. Mesmo quando o consumo recuperou 9 %, a partir de 2009 até ao PI, a parte de mercado da indústria da União continuou a diminuir. A indústria da União não conseguiu recuperar a parte de mercado anteriormente perdida tendo em conta a expansão significativa das importações objeto de dumping provenientes da RPC no mercado da UE. As importações objeto de dumping, a baixos preços, aumentaram de forma constante ao longo do período considerado, subcotando constantemente os preços da indústria da União.
(88)
Acresce que os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, como o cash flow e a rendibilidade, foram gravemente afetados, o que significa que a capacidade da indústria da União para obter capital e investir ficou comprometida.
(89)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(90)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, foi averiguado se as importações objeto de dumping originárias da RPC tinham causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objeto de dumping, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses fatores não era atribuído às importações objeto de dumping.
2. Efeito das importações objeto de dumping
(91)
O inquérito revelou que o consumo da União diminuiu 3,8 % durante o período considerado, enquanto o volume de importações objeto de dumping provenientes da RPC aumentou drasticamente em cerca de 77 %, tendo a respetiva parte de mercado aumentado também, passando de 13 % em 2008 para 24 % no PI. Ao mesmo tempo, o volume de vendas da indústria da União diminuiu 16 % e a sua parte de mercado diminuiu de 87 %, em 2008, para 76 %, no PI.
(92)
No período de 2009 até ao PI, o consumo da União aumentou 9 %, enquanto a parte de mercado da indústria da União diminuiu novamente, em contraste com um aumento anual das importações objeto de dumping provenientes da RPC, 52 %, no mesmo período.
(93)
No que respeita à pressão de preços, é de salientar que, em 2009, os preços médios das importações provenientes da RPC diminuíram 20 %, obrigando a indústria da União a diminuir de forma considerável os seus preços de venda, em cerca de 11,5 %. Em 2010 e durante o PI, a indústria da União tentou aumentar os seus preços, devido ao aumento dos custos. Daqui resultou uma maior perda da parte de mercado, uma vez que os preços da indústria da União foram constantemente mais elevados do que os preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC. Esta situação deu origem, nomeadamente, a uma deterioração significativa da rendibilidade, do volume de vendas e da parte de mercado da indústria da União.
(94)
Os preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC diminuíram no período considerado. Mesmo se, no período de 2009 até ao PI, o preço das importações provenientes da RPC aumentou 23 %, manteve-se, em permanência, significativamente inferior ao preço de venda da indústria da União durante o período considerado e, em particular, durante o PI, amortecendo assim os preços no mercado da União.
(95)
Com base no que precede, concluiu-se que o grande aumento das importações objeto de dumping provenientes da RPC, que subcotaram em permanência os preços da indústria da União, teve um papel determinante no importante prejuízo sofrido pela indústria da União, o que se reflete, em particular, na difícil situação financeira desta, na considerável queda do volume de vendas e da parte de mercado e na deterioração de quase todos os indicadores de prejuízo.
3. Efeito de outros fatores
3.1. Importações provenientes de países terceiros
(96)
Tal como esclarecido no considerando 58, no presente inquérito não foi possível utilizar as estatísticas de importação do Eurostat, uma vez que os códigos NC que abrangem os radiadores de alumínio e respetivos elementos e secções incluem todos os tipos de produtos de alumínio. Na ausência de outras informações fiáveis, estabeleceu-se com base na denúncia, que, com exceção da RPC, não existe outro país não pertencente à UE que tenha produzido e exportado radiadores de alumínio para a UE durante o período considerado.
3.2. Crise económica
(97)
A crise económica explica parcialmente a contração do consumo da União, particularmente em 2009 e 2010. No entanto, é de salientar que, numa situação de diminuição do consumo no período considerado e numa situação de aumento do consumo no período entre 2009 e o PI, o volume das importações objeto de dumping provenientes da RPC, a preços que subcotaram os da indústria da União, continuou a aumentar no mercado da União.
(98)
O desempenho das importações objeto de dumping, a baixos preços, contrasta com o desempenho da indústria da União. Com efeito, o inquérito revelou que, a partir de 2009 e até ao PI, apesar de o consumo da União ter aumentado em consonância com a recuperação económica geral, a parte de mercado da indústria da União continuou a diminuir. Ainda que o volume da produção tenha tendido a aumentar, registou-se um excedente que teve de ser colocado nas existências.
(99)
Em condições económicas normais, assim como sem a forte pressão exercida sobre os preços e o aumento das importações objeto de dumping, a indústria da União poderia ter tido algumas dificuldades em fazer face à diminuição do consumo e ao aumento dos custos unitários fixos, atendendo ao facto de se ter registado uma menor utilização da capacidade. No entanto, o inquérito sugere claramente que as importações objeto de dumping provenientes da RPC intensificaram o efeito da recessão económica. Mesmo durante a recuperação económica geral, a indústria da União foi incapaz de recuperar e de readquirir o volume de vendas e a parte de mercado perdidos, durante o período considerado.
(100)
Por conseguinte, embora a crise económica possa ter contribuído para o fraco desempenho da indústria da União, pode considerar-se, em geral, que não teve um impacto suscetível de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e a situação de prejuízo que a indústria da União sofreu, sobretudo durante o PI.
3.3. Evolução do custo de produção da indústria da União
(101)
O inquérito mostrou que o custo de produção dos radiadores de alumínio está diretamente relacionado com a evolução dos preços do alumínio, a principal matéria-prima utilizada para fabricar este produto. Ainda que, como indicado no quadro 8, o custo de produção da indústria da União tivesse diminuído significativamente em 2009, os preços de venda diminuíram ao mesmo ritmo. Em 2010 e durante o PI, os custos aumentaram mais do que os preços de venda e, por conseguinte, não permitiram uma recuperação, em especial, na rendibilidade da indústria da União. Esta situação ocorreu quando o preço de importação dos produtos importados da RPC subcotou sistematicamente os preços da indústria da União.
(102)
Numa economia de mercado, é de prever que os preços no mercado se adaptem regularmente, a fim de refletir a evolução das várias componentes do custo de produção. No entanto, não foi o que aconteceu. O inquérito confirmou que as importações objeto de dumping provenientes da RPC, que subcotaram os preços da indústria da União, continuaram a depreciar os preços do mercado da União, impedindo, assim, a indústria da União de manter a sua parte de mercado e de ajustar os preços para cobrir os seus custos e realizar um nível de lucro razoável, em especial durante o PI.
(103)
O aumento dos preços das matérias-primas não foi, portante, de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o importante prejuízo sofrido pela indústria da União, em especial durante o PI.
3.4. Resultados das exportações da indústria da União incluída na amostra
Quadro 11
2008
2009
2010
PI
Vendas de exportação em elementos
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Índice (2009 = 100)
126
100
111
94
Fonte: respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(104)
A atividade de exportação da indústria da União representou uma parte importante das suas atividades comerciais durante o período considerado. Os principais mercados de exportação da indústria da União foram, sobretudo, a Rússia e outros países da Europa Oriental, sendo os produtos vendidos de qualidade relativamente inferior e, por conseguinte, mais baratos, em comparação com os radiadores vendidos no mercado da União.
(105)
O quadro acima mostra que o volume de exportação da indústria da União diminuiu no período considerado, o que pode, em parte, ser explicado pelo facto de que, tal como as informações disponíveis sugerem, também nestes mercados de exportação se registavam volumes de exportação cada vez maiores de radiadores de alumínio provenientes da RPC.
(106)
Todavia, é evidente que a atividade de exportação permitiu à indústria da União obter economias de escala e, consequentemente, reduzir os custos globais de produção. Logo, pode razoavelmente considerar-se que a atividade de exportação da indústria da União não poderia ser uma fonte potencial do importante prejuízo sofrido, em especial durante o PI. Qualquer impacto negativo que a diminuição das vendas de exportação possa ter tido sobre a indústria da União, não é de molde a quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo e as importações objeto de dumping, a baixos preços, provenientes da China.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(107)
A análise precedente demonstrou a existência de um aumento substancial no volume e parte de mercado das importações objeto de dumping originárias da RPC no período considerado e também no período de 2009 até ao PI. Apurou-se que essas importações subcotaram em permanência os preços praticados pela indústria da União no mercado da União, particularmente no PI.
(108)
Este aumento no volume e parte de mercado das importações objeto de dumping, a baixos preços, provenientes da RPC foi contínuo e coincidiu com a evolução negativa da situação económica da indústria da União. Esta situação deteriorou-se durante o PI, na medida em que a indústria da União não conseguiu recuperar a sua parte de mercado perdida e a rendibilidade, e outros indicadores financeiros, tais como o cash flow e o retorno dos investimentos, atingiram o seu nível mais baixo.
(109)
A análise dos outros fatores conhecidos, incluindo a crise económica, revelou que qualquer impacto negativo destes fatores não pode ser de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o importante prejuízo sofrido pela indústria da União.
(110)
Com base nesta análise, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das exportações objeto de dumping, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objeto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observações preliminares
(111)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se, não obstante as conclusões provisórias sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não é do interesse da União adotar medidas neste caso específico. A análise do interesse da União baseou-se na avaliação de todos os interesses envolvidos, incluindo os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
2. Interesse da indústria da União
(112)
A indústria da União sofreu um prejuízo importante causado pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC. Recorde-se que a maior parte dos indicadores de prejuízo mostrou uma tendência negativa durante o período considerado. Na ausência de medidas, afigura-se inevitável uma nova deterioração da situação económica da indústria da União.
(113)
Espera-se que a instituição de direitos anti-dumping provisórios reponha as condições reais de comércio no mercado da União, permitindo que a indústria da União alinhe os preços do produto objeto de inquérito, a fim de refletirem os custos das diferentes componentes e as condições de mercado. É de prever que a instituição de medidas provisórias venha a permitir à indústria da União recuperar, pelo menos parcialmente, a parte de mercado perdida no período considerado, o que também teria um impacto positivo na sua rendibilidade e situação financeira global.
(114)
Caso não sejam instituídas medidas, é provável que se venham a verificar novas perdas de parte de mercado e a indústria da União continuará em situação de prejuízo, o que seria insustentável de médio a longo prazo. Tendo em conta as perdas registadas e o elevado nível de investimentos na produção efetuados no início do período considerado, é de esperar que a maior parte dos produtores da União não consiga recuperar os respetivos investimentos se não forem instituídas medidas.
(115)
Conclui-se, por conseguinte, provisoriamente, que a instituição de medidas anti-dumping seria do interesse da indústria da União.
3. Interesses dos utilizadores e dos importadores
(116)
Os utilizadores não colaboraram no presente inquérito.
(117)
Em relação aos importadores, apenas um importador localizado na Polónia colaborou no presente inquérito, respondendo ao questionário e aceitando uma visita de verificação. Este importador sofreu pequenas perdas relacionadas com o produto em causa durante o PI. No entanto, a atividade do produto em causa é relativamente pequena em relação às atividades da empresa no total. Por conseguinte, a instituição de medidas não deverá ter um impacto importante sobre os seus lucros totais.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(118)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações do produto em causa originário da RPC.
H. PROPOSTA DE MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(119)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
(120)
A fim de determinar o nível dessas medidas, foram tidas em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União, sem exceder as margens de dumping apuradas.
(121)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no setor, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping. Considera-se que o lucro que poderia ser realizado na ausência das importações objeto de dumping deveria ser calculado com base na margem de lucro média antes de impostos dos produtores da União incluídos na amostra em 2008. Considera-se, assim, que uma margem de lucro de 7,4 % do volume de negócios poderia ser um nível mínimo adequado, em termos do nível esperado pela indústria da União na ausência de dumping prejudicial.
(122)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. O preço não prejudicial foi obtido ajustando os preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra, para ter em conta as perdas ou lucros reais realizados durante o PI, e somando-lhes a margem de lucro acima referida.
(123)
O aumento de preço necessário foi, assim, determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito estabelecido para calcular a subcotação dos preços e o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF médio total de importação.
2. Medidas provisórias
(124)
À luz do que foi exposto, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo, de acordo com a regra do direito inferior.
(125)
Com base no acima exposto, as taxas do direito anti-dumping foram estabelecidas comparando as margens de eliminação do prejuízo com as margens de dumping. Assim, os direitos anti-dumping propostos devem ser os seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Direito provisório
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Outras empresas que colaboraram
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Margem de dumping estabelecida à escala nacional
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. Essas taxas do direito (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a «todas as outras empresas») aplicam-se exclusivamente às importações de produtos originários da RPC produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(127)
Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito individual anti-dumping a cada uma das empresas especificadas (por exemplo, na sequência de uma alteração do nome da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (4) e conter todas as informações pertinentes sobre a eventual alteração das atividades da empresa relacionadas com a produção, com as vendas no mercado interno e com as vendas de exportação, que resulta dessa alteração do nome ou dessa alteração das entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
I. DISPOSIÇÃO FINAL
(128)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de radiadores de alumínio e elementos ou secções que compõem tais radiadores, quer tais elementos ou secções sejam montados ou não em blocos, com exclusão de radiadores e respetivos elementos e secções de tipo elétrico, atualmente classificados nos códigos NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 e ex 7616 99 90 (códigos TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 e 7616999091) e originários da República da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, no que respeita ao produtos referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir apresentadas, é a seguinte:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Todas as outras empresas
61,4
B999
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adotado, apresentar os seus pontos de vista por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 10 de maio de 2012.