PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 492/2010 DO CONSELHO
de 3 de Junho de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio originário da República Popular da China e da Indonésia, na sequência de um reexame da caducidade ao abrigo do n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 2 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. MEDIDAS EM VIGOR
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 435/2004 (2), de 8 de Março de 2004, o Conselho instituiu, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio originário da República Popular da China («China») e da Indonésia (conjuntamente «países em causa»).
2. INQUÉRITO ACTUAL
2.1. PEDIDO DE REEXAME
(2)
Em 11 de Dezembro de 2008, Productos Aditivos S.A., o único produtor de ciclamato de sódio na União, apresentou um pedido de reexame da caducidade.
(3)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
2.2. INÍCIO
(4)
Tendo decidido, após consulta ao Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para iniciar um reexame da caducidade, a Comissão deu início a um inquérito, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, em 10 de Março de 2009, através da publicação de um aviso no Jornal Oficial da União Europeia (3) («aviso de início»).
2.3. PERÍODO DE INQUÉRITO
(5)
O inquérito sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2008 e 31 de Dezembro de 2008 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e o final do período de inquérito («período considerado»).
3. PARTES INTERESSADAS NO PRESENTE INQUÉRITO
(6)
A Comissão informou oficialmente o produtor da União requerente, os importadores, fornecedores e utilizadores conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da China e da Indonésia e as autoridades dos países em causa sobre o início do reexame da caducidade.
(7)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição nos prazos fixados no aviso de início, mas a Comissão Europeia não recebeu qualquer pedido nesse sentido.
(8)
A Comissão enviou questionários a todos os produtores-exportadores conhecidos da China e da Indonésia. Duas empresas da China, ambas pertencentes ao grupo Rainbow Rich Industrial Ltd., baseado em Hong Kong, e duas empresas da Indonésia manifestaram a vontade de colaborar e responderam ao questionário sobre o dumping.
(9)
Deram-se a conhecer dois outros produtores chineses, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, e Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. O inquérito inicial confirmou que estas empresas não praticavam dumping no mercado da União. Por conseguinte, Fang Da Food Additive (Shenzhen) e Fang Da Food Additive (Yan Quan) não são abrangidas pelo presente reexame da caducidade.
4. VERIFICAÇÃO DAS INFORMAÇÕES RECEBIDAS
(10)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a continuação ou probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, bem como para examinar o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
4.1.
PRODUTORES-EXPORTADORES DA REPÚBLICA POPULAR DA CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
e a empresa ligada Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong)
4.2.
PRODUTORES-EXPORTADORES DA INDONÉSIA
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUTOR DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
-
Productos Aditivos S.A., Espanha
4.4.
IMPORTADOR/COMERCIANTE INDEPENDENTE
-
Beneo Palatinit GmbH, Alemanha
4.5.
UTILIZADOR
-
Schweppes International Ltd., Países Baixos
5. DIVULGAÇÃO
(11)
Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais se pretendia recomendar que fossem instituídos direitos anti-dumping sobre as importações de ciclamato de sódio originário da China e da Indonésia.
(12)
Em conformidade com o disposto no regulamento de base, na sequência da divulgação das conclusões, foi concedido um prazo às partes para apresentarem as suas observações.
(13)
As observações apresentadas, oralmente e por escrito, pelas partes foram devidamente levadas em consideração, tendo as conclusões definitivas sido alteradas em conformidade sempre que tal se afigurou necessário.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. PRODUTO EM CAUSA
(14)
O produto em causa no presente reexame é idêntico ao do inquérito inicial, ou seja ciclamato de sódio («CS») originário da China e da Indonésia («produto em causa») actualmente abrangido pelo código NC ex 2929 90 00.
(15)
Como demonstrado pelo inquérito inicial e confirmado pelo reexame actual, o ciclamato de sódio é um produto de base utilizado como aditivo alimentar, autorizado na União Europeia e em muitos outros países como edulcorante em bebidas e alimentos hipocalóricos e dietéticos. É largamente utilizado como aditivo pela indústria alimentar, bem como pelos produtores de edulcorantes de mesa hipocalóricos e dietéticos. A indústria farmacêutica utiliza também o produto em pequenas quantidades.
2. PRODUTO SIMILAR
(16)
Como já acontecera no inquérito inicial, demonstrou-se que o produto em causa produzido na China e na Indonésia e vendido na União apresenta as mesmas características físicas e químicas e destina-se aos mesmos usos que o produto fabricado e vendido pelo requerente no mercado da União, ou que o produzido e vendido no mercado interno da Indonésia que serviu também de país análogo para efeitos do estabelecimento do valor normal para a China.
(17)
Por conseguinte, estes produtos devem ser considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. OBSERVAÇÕES PRELIMINARES
(18)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se existia dumping e, em caso afirmativo, se a caducidade das medidas poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping. Convém recordar que no contexto dos inquéritos efectuados ao abrigo deste artigo, o estatuto de economia de mercado («EEM») não é objecto de qualquer reexame.
(19)
Em conformidade com o n.o 9 do artigo 11.o do regulamento de base, nos casos em que as circunstâncias não sofreram alterações, utilizou-se o mesmo método que no inquérito inicial. Para determinar a probabilidade de continuação ou de reincidência de dumping, em conformidade com a prática corrente, efectuou-se uma amostragem das transacções, mediante a recolha de dados referentes a quatro meses, cada um deles o último de um trimestre, do PIR. O resultado foi verificado pela análise de algumas outras transacções. Nenhum operador levantou objecções a esta abordagem.
(20)
Segundo as estatísticas da base de dados do Eurostat, entre 3 000 e 5 000 toneladas do produto em causa foram importadas na União durante o PIR. Mais de 90 % destas importações provinham da China e o restante da Indonésia. Não foram registadas quase nenhumas outras importações provenientes de outros países.
2. IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING DURANTE O PERÍODO DE INQUÉRITO
2.1. REPÚBLICA POPULAR DA CHINA
2.1.1. País análogo
(21)
Com excepção das empresas às quais foi concedido o EEM no inquérito inicial, o valor normal para a China foi estabelecido em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
(22)
No inquérito anterior, a Indonésia foi utilizada como país com economia de mercado adequado para determinar o valor normal no que respeita à China.
(23)
Esta escolha foi proposta pela Comissão no aviso de início, e nenhuma das partes interessadas se opôs a esta escolha no prazo previsto para esse efeito.
(24)
Considerou-se que os preços indonésios constituíam preços de substituição razoáveis para os preços chineses, na medida em que a Indonésia dispõe de um mercado interno concorrencial com um número crescente de importações provenientes da China e no qual operam pelo menos seis produtores. Afigura-se, além disso, que o produto objecto do inquérito é produzido unicamente na União, na China e na Indonésia. Não foram apresentados elementos de prova em contrário no âmbito do presente inquérito.
(25)
Por conseguinte, a Indonésia foi utilizada como um país de economia de mercado análogo para efeitos do presente reexame.
2.1.2. Produtores-exportadores chineses que colaboraram
2.1.2.1. Observações preliminares
(26)
Como referido no considerando 8, dois produtores que pertencem ao mesmo grupo baseado em Hong Kong, o «Rainbow Rich Industries», colaboraram no presente reexame. Representam mais de metade das exportações para a União, durante o PIR. Sem ter em conta os volumes de produção e venda das empresas que não são abrangidas pelo procedimento, os produtores colaborantes representavam mais de três quartos da produção chinesa total e quase metade da sua capacidade. A representatividade em termos de exportações para a União era superior a 80 %. Dado este nível de colaboração, utilizou-se a informação circunstanciada obtida junto dos exportadores colaborantes como fonte de avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência de dumping prejudicial por parte da China.
(27)
Um dos produtores que colaborou, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exportou quantidades consideráveis para a União, no PIR, enquanto a filial, Jintian Enterprises (Nanjing), não realizou qualquer exportação para a UE desde a instituição das medidas. Os dados recolhidos durante a visita de verificação às instalações da empresa não exportadora, Jintian Enterprises (Nanjing), permitiram, contudo, a obtenção de uma perspectiva mais precisa do mercado interno chinês, no qual a empresa detém uma considerável parte de mercado, bem como capacidade instalada.
(28)
Durante o inquérito, uma empresa chinesa alegou que os principais produtores chineses se reuniam regularmente para fixar um preço de referência para o mercado interno chinês. Dado a posição dominante destes produtores, este acordo permite manter com êxito os preços do mercado interno chinês a um nível relativamente elevado.
2.1.2.2. Valor normal
(29)
O valor normal para a Golden Time Enterprises (Shenzhen) foi determinado como o preço médio ponderado de todas as vendas efectuadas no mercado interno durante o PIR, pagas ou a pagar por clientes independentes, do tipo do produto em questão.
2.1.2.3. Preço de exportação
(30)
O preço de exportação para a União da Golden Time Enterprises (Shenzhen) era o preço devidamente ajustado, efectivamente pago ou a pagar pelo produto quando vendido para exportação para a UE.
2.1.2.4. Comparação de preços
(31)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio, ponderado para cada tipo do produto em causa, no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. Nos termos do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, e a fim de assegurar uma comparação equitativa, tiveram-se em conta as diferenças dos factores que se alegou e demonstrou afectarem os preços e respectiva comparabilidade. Foram efectuados ajustamentos em relação aos custos de frete interno e marítimo, seguro, crédito, movimentação e embalagem.
2.1.2.5. Margem de dumping
(32)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida por tipo do produto com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e os preços de exportação médios ponderados no mesmo estádio de comercialização. Esta comparação revelou a existência de dumping durante o PIR, a um nível sensivelmente mais elevado do que o que tinha sido estabelecido aquando do inquérito inicial. Apurou-se uma margem de dumping média ponderada, expressa em percentagem do valor CIF-fronteira da União, era superior a 30 % para a Golden Time Enterprises.
2.1.3. Outros produtores-exportadores chineses
2.1.3.1. Observações preliminares
(33)
As outras importações provenientes da China representavam menos de 5 % do consumo na União.
(34)
A Comissão baseou as suas conclusões relativas aos outros produtores-exportadores chineses nos dados recolhidos durante o inquérito, bem como nas estatísticas oficiais do Eurostat.
2.1.3.2. Valor normal
(35)
O valor normal para os exportadores chineses que não colaboraram foi determinado como o preço médio ponderado das vendas no mercado interno, praticado pelos produtores indonésios que colaboraram, e pago por clientes independentes.
2.1.3.3. Preço de exportação
(36)
O preço de exportação para os exportadores chineses que não colaboraram foi determinado com base nos dados disponíveis, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base. Na ausência de outras informações mais fiáveis, foi calculado com base no preço médio de importação CIF-fronteira da União, obtido a partir de estatísticas do Eurostat relativas às importações durante o PIR.
2.1.3.4. Comparação de preços
(37)
O preço de exportação médio ponderado calculado para os outros exportadores chineses foi comparado com o valor normal médio ponderado dos produtores indonésios verificados, à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização.
(38)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A este respeito, procedeu-se a ajustamentos relativamente aos custos referentes a frete interno e marítimo, seguro, movimentação e embalagem. Na ausência de informações mais fiáveis, os ajustamentos foram baseados nos custos verificados do exportador chinês que colaborou.
2.1.3.5. Margem de dumping
(39)
A margem de dumping foi calculada como a diferença entre o valor normal, como determinado no considerando 35, e o preço de exportação, como indicado no considerando 36. Os resultados assim obtidos revelam uma continuação evidente das práticas de dumping durante o período de validade das medidas, com uma margem de dumping superior a 5 %.
2.1.4. Conclusões sobre o dumping por parte da China
(40)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a China continuou a praticar dumping durante o período de aplicação das medidas.
2.2. INDONÉSIA
2.2.1. Observações preliminares
(41)
Como indicado no considerando 8, dois produtores colaboraram no presente reexame: as empresas PT Golden Sari e PT Tunggak Waru Semi. A sua representatividade em termos de exportações para a União situava-se entre 40 % e 60 % durante o PIR (4).
(42)
As informações recolhidas pela Comissão revelaram que existem pelo menos quatro outros produtores do produto em causa na Indonésia. Segundo essas informações, os produtores colaborantes representavam cerca de um terço da produção e das capacidades totais da Indonésia. Por conseguinte, a colaboração por parte da Indonésia no presente reexame foi reduzida.
(43)
Atendendo ao que precede, e em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, as informações relativas a preços no mercado interno, preços de exportação para outros países, produção e capacidade na Indonésia para produtores-exportadores indonésios que não colaboraram basearam-se nos melhores dados disponíveis, incluindo a denúncia e informações de acesso público. As autoridades indonésias pertinentes foram informadas da aplicação do artigo 18.o e das razões para tal. As autoridades indonésias não formularam quaisquer comentários a esse respeito.
(44)
Dos dois exportadores colaborantes, apenas um, PT Golden Sari, exportou para a União durante o PIR. Se bem que não tenha sido possível determinar uma margem de dumping para a PT Tunggak Waru Semi, pois esta empresa não exportou para a União durante o PIR, os seus dados foram mesmo assim utilizados para obter informações, nomeadamente sobre a produção, as capacidades e as exportações para mercados terceiros, o que permitiu obter indicações mais circunstanciadas sobre o mercado interno e os mercados de exportação da Indonésia.
2.2.2. Produtores-exportadores indonésios que colaboraram
2.2.2.1. Valor normal
(45)
O valor normal foi determinado para a PT Golden Sari como o preço médio ponderado de todas as vendas no mercado interno efectuadas durante o PIR, pagas ou a pagar por clientes independentes, do tipo de produto em causa.
2.2.2.2. Preço de exportação
(46)
O preço de exportação para a PT Golden Sari foi estabelecido com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar durante o PIR por clientes independentes na União.
2.2.2.3. Comparação de preços
(47)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado (para a União) do produto em causa, no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização.
(48)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A esse respeito, foram efectuados ajustamentos no que se refere a custos de frete internacional, seguro, frete interno, embalagem e crédito.
2.2.2.4. Margem de dumping
(49)
O resultado da comparação do valor normal e do preço de exportação mostrou que a empresa PT Golden Sari não praticara qualquer dumping durante o PIR.
2.2.3. Outros produtores-exportadores indonésios
2.2.3.1. Observações preliminares
(50)
Como indicado no considerando 43, devido ao reduzido nível de colaboração no que se refere à Indonésia, a margem de dumping dos exportadores que não colaboraram foi determinada em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, ou seja com base nos dados disponíveis.
2.2.3.2. Valor normal
(51)
O valor normal foi determinado como o valor normal médio ponderado calculado para os dois produtores colaborantes.
2.2.3.3. Preço de exportação
(52)
Na ausência de outras informações mais fiáveis, o preço de exportação para os exportadores indonésios que não colaboraram foi calculado com base no preço médio de importação CIF-fronteira da União, obtido a partir de estatísticas do Eurostat relativas às importações durante o PIR.
2.2.3.4. Comparação de preços
(53)
O preço de exportação médio ponderado para a União assim obtido para a Indonésia foi comparado no estádio à saída da fábrica com o valor normal médio ponderado estabelecido para os produtores indonésios que colaboraram.
(54)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A esse respeito, foram efectuados ajustamentos no que se refere a custos de frete internacional, seguro, frete interno, embalagem e crédito.
2.2.3.5. Margem de dumping
(55)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação revelou a existência de dumping. A margem de dumping estabelecida, expressa em percentagem do preço de importação CIF-fronteira da União aproxima-se dos 30 %.
2.2.4. Conclusões sobre o dumping por parte da Indonésia
(56)
Tendo em vista o acima exposto, conclui-se que continuou o dumping por parte significativa dos produtores indonésios durante o período de aplicação das medidas.
3. EVOLUÇÃO DAS IMPORTAÇÕES EM CASO DE REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS
(57)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor contra a China e a Indonésia caducarem.
(58)
A fim de estabelecer se poderia existir reincidência de dumping em caso de revogação das medidas, a Comissão examinou as informações disponíveis sobre a situação dos exportadores e as condições do mercado. A análise baseou-se essencialmente nas informações facultadas nas respostas ao questionário por parte dos produtores colaborantes, informações essas confirmadas aquando das visitas de verificação às instalações. Outras fontes de informação foram igualmente utilizadas, como as estatísticas do Eurostat sobre as importações e as estatísticas oficiais dos países em causa relativas às exportações e ao mercado.
3.1. CHINA
3.1.1. Observações preliminares
(59)
Como indicado no considerando 26, os produtores colaborantes representavam mais dos três quartos da produção chinesa durante o PIR. Tendo em conta o nível elevado de colaboração, considerou-se que poderiam ser recolhidas directamente junto do produtor-exportador informações fiáveis sobre as exportações do produto em causa para a União durante o PIR. De maneira mais geral, os dados relativos ao mercado interno chinês foram recolhidos junto dos dois produtores que foram objecto de verificações.
(60)
Convém recordar que o inquérito mostrou que o dumping praticado pelas empresas chinesas objecto do presente reexame foi mantido a um nível consideravelmente mais elevado do que o estabelecido no inquérito inicial.
3.1.2. Capacidade não utilizada e existências
(61)
Segundo os dados recolhidos pela Comissão durante o inquérito, a capacidade de produção livremente disponível das empresas objecto do presente reexame na China equivale a muitas vezes a dimensão do mercado da União. O inquérito demonstrou que o consumo interno na China não é susceptível de absorver esta capacidade suplementar numa medida considerável.
(62)
Um produtor chinês alegou que tinha a intenção de reduzir consideravelmente a sua capacidade de produção após o PIR. Contudo, não foi apresentado qualquer elemento de prova concreto a esse respeito. Ainda que esse facto pudesse teoricamente traduzir-se numa diminuição das capacidades chinesas, os outros produtores chineses poderiam, contudo, ser incitados a aumentar a utilização da sua capacidade livremente disponível, a fim de preencher o défice que apareceria a nível das exportações da China.
(63)
Além disso, é limitada a capacidade de outros mercados de países terceiros para absorver volumes suplementares consideráveis de importações chinesas. Para começar, vários grandes países não importam o produto referido por razões de regulamentação (nomeadamente os Estados Unidos, a Índia, o Japão, o México, a Coreia do Sul, todo o Médio Oriente). Além disso, segundo as informações recolhidas durante o inquérito, não é provável que os outros mercados relativamente importantes para ciclamato de sódio (América do Sul, África do Sul e Ásia) se venham a desenvolver de forma significativa nos próximos anos. O mercado da União permaneceria, por conseguinte, um mercado-chave para o produto, atractivo não somente devido à sua dimensão, mas igualmente devido à existência de circuitos de distribuição bem conhecidos e bem implantados para importar o produto.
(64)
Considerou-se ainda se a capacidade excedentária poderia ser canalizada para o fabrico de outros produtos nas empresas em causa. Tal não seria, contudo, provável, pois os produtores objecto de verificações não fabricam nenhum outro produto em quantidades importantes e nenhum elemento de prova indicia que os outros produtores chineses de ciclamato de sódio pudessem facilmente voltar-se para outros produtos.
(65)
Os elementos supracitados indicam uma continuação provável de importantes volumes de exportação da China para a União se as medidas vierem a ser revogadas.
3.1.3. Relação entre os preços praticados na União e os preços praticados no mercado interno chinês
(66)
A Comissão observou que as importações elevadas provenientes da China eram realizadas a preços mais baixos na UE do que os preços praticados no mercado interno chinês. O preço de venda destas importações, tendo em conta o seu nível e parte de mercado das importações chinesas objecto de dumping, deve ser considerado como o preço de referência na União: os outros exportadores chineses que desejam entrar no mercado com quantidades consideráveis alinhar-se-iam muito provavelmente por estes preços baixos, o que significa que praticariam dumping.
3.1.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços no mercado interno da China
(67)
A Comissão comparou os preços de exportação chineses verificados para países terceiros com os preços verificados no mercado interno chinês, a fim de analisar de forma mais circunstanciada o comportamento de preços dos exportadores chineses, caso as medidas viessem a terminar.
(68)
Apurou-se que os preços de exportação para países terceiros eram sistematicamente mais baixos do que os preços praticados no mercado interno e correspondiam aos preços de exportação para a UE, indicando um comportamento de dumping que se afigura estrutural neste sector, na China.
3.1.5. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o nível de preços na União
(69)
A Comissão comparou os preços de exportação chineses para países terceiros com os preços prevalecentes na União, de molde a determinar se os exportadores poderiam ser incitados a reorientar as exportações para a União, caso as medidas viessem a terminar.
(70)
Os preços de exportação chineses para países terceiros correspondiam geralmente ao nível dos preços aplicados na União, facto que confirma que os exportadores chineses não são susceptíveis de reorientar as exportações da UE para outros mercados.
3.1.6. Conclusões sobre a China
(71)
A avaliação dos elementos supracitados demonstrou que os exportadores objecto do reexame continuaram a exportar volumes muito importantes do produto em causa para a União, a preços de dumping. As exportações chinesas para outros países terceiros são realizadas igualmente a preços de dumping, revelando um padrão estrutural de práticas de dumping. Os preços praticados no mercado interno chinês são elevados e nada indica que venham a baixar num futuro previsível. Tendo em conta a apreciável capacidade livremente disponível dos exportadores chineses, a ausência de outros mercados importantes para absorver esta capacidade e a atractividade do mercado da UE, os produtores-exportadores chineses poderiam, por conseguinte, ser incitados a reorientar volumes ainda maiores a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
(72)
Após ter examinado os dados e as informações supra, conclui-se que seria provável a continuação ou reincidência de dumping por parte da China, caso as medidas viessem a caducar.
3.2. INDONÉSIA
3.2.1. Observações preliminares
(73)
Como se expende no considerando 42, os produtores colaborantes representavam uma minoria da produção e das capacidades indonésias, pelo que se aplicou o artigo 18.o
(74)
Convém igualmente recordar que o inquérito concluiu que a Indonésia continuou a praticar o dumping durante o PIR no que se refere aos produtores que não colaboraram.
3.2.2. Capacidade não utilizada e existências
(75)
Durante o reexame, estabeleceu-se que a capacidade total livremente disponível na Indonésia representa mais de três quartos da dimensão do mercado da União. Mesmo excluindo o exportador que colaborou, a capacidade livre residual representaria praticamente a metade do mercado da União. As estatísticas indonésias oficiais mostram que os produtores indonésios perdem partes de mercado face à agressividade da política de preços dos seus concorrentes chineses, tanto no mercado interno como no mercado internacional. É, por conseguinte, provável que a capacidade livremente disponível da Indonésia aumente ainda mais num futuro próximo.
(76)
Examinou-se se a capacidade total livremente disponível na Indonésia podia ser absorvida pelas vendas a países terceiros mas, como se refere no considerando 63, os mercados de países terceiros não devem absorver de forma significativa a capacidade excedentária existente. Examinou-se ainda se a capacidade excedentária podia ser absorvida pelas vendas no mercado interno. Contudo, como já se referiu atrás, segundo os dados oficiais indonésios, a parte de mercado dos produtores indonésios no mercado interno recua sob a pressão das importações chinesas. Por último, analisou-se a possibilidade de uma mudança de produção para outros produtos similares; pela mesma razão mencionada no considerando 64, é pouco provável que a capacidade excedentária possa ser utilizada desse modo.
(77)
Para concluir, a importante capacidade (crescente) disponível na Indonésia, seria reorientada numa medida significativa para a União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
3.2.3. Relação entre os preços praticados na União e os preços praticados no mercado interno indonésio
(78)
Os preços praticados no mercado interno indonésio são mais elevados do que os preços praticados no mercado da União, não obstante a pressão crescente exercida pelas exportações chinesas no mercado indonésio. Tendo em conta os baixos preços das importações chinesas na União para um produto bastante homogéneo, seriam estes o preço de referência pelo qual os exportadores indonésios se alinhariam com toda a probabilidade, praticando, consequentemente, dumping, caso as medidas viessem a caducar. Esta consideração aplica-se a todos os exportadores, tenham ou não colaborado.
(79)
Se as medidas caducassem apenas para a Indonésia e não para a China, o mercado da União seria ainda mais atractivo para os produtores indonésios do ponto de vista dos preços. Com efeito, na ausência de direitos anti-dumping, estariam em condições de aumentar os seus preços para tirar partido do direito anti-dumping que os exportadores chineses teriam ainda de pagar. Importa acrescentar que, no âmbito de um cenário semelhante relativo aos níveis de preços e às diferenças de preços dos exportadores chineses e indonésios observados no inquérito inicial, estes últimos exportaram volumes consideráveis para a UE.
(80)
Por último, convém igualmente referir que as exportações indonésias para a UE diminuíram sistematicamente após a instituição de medidas, o que reforçaria a conclusão de que os exportadores indonésios não estão em condições ou não estão dispostos a vender quantidades substanciais no mercado da UE a preços que não sejam de dumping.
3.2.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços no mercado interno da Indonésia
(81)
No que diz respeito aos produtores-exportadores que colaboraram, apurou-se que os seus preços de exportação (verificados) para países terceiros eram mais elevados do que os preços no mercado interno indonésio.
(82)
Quanto aos exportadores que não colaboraram, não foi possível obter dados individuais durante o inquérito. As estatísticas indonésias oficiais disponíveis sobre os preços de exportação médios de todas as exportações indonésias afiguram-se inexactas em termos absolutos, sobrestimando claramente os preços de exportação. É possível, contudo, inferir dessas mesmas estatísticas que os preços de exportação para países terceiros são mais baixos do que os preços de exportação para a União, o que indicaria que seriam igualmente objecto de dumping, pelo menos para uma parte considerável das exportações indonésias para países terceiros. Seja como for, as estatísticas indonésias relativas às exportações apontam para uma nítida baixa dos volumes exportados, destacando o facto de que, ao nível actual dos preços, os exportadores indonésios são atingidos pela concorrência chinesa.
3.2.5. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços na União
(83)
Para o produtor que colaborou, verificou-se que os preços de exportação para países terceiros eram geralmente mais elevados do que os níveis de preços na União. Contudo, no que respeita aos outros produtores indonésios, as estatísticas indonésias oficiais disponíveis sugerem o contrário, indicando que, para uma parte considerável dos exportadores indonésios, o dumping existiria igualmente aquando da exportação para países terceiros.
(84)
Esta diferença entre os preços de exportação para a União e os preços de exportação para o resto do mundo sublinha que os exportadores indonésios são incitados a reorientar as exportações para a União. Esta conclusão seria reforçada caso as medidas aplicadas às importações originárias da RPC caducassem.
3.2.6. Conclusões sobre a Indonésia
(85)
A avaliação dos elementos supracitados demonstrou que as exportações indonésias foram efectuadas em grande medida a preços de dumping nos mercados da União e países terceiros, destacando um comportamento estrutural de dumping. Tendo em conta a apreciável capacidade livremente disponível dos exportadores indonésios, a ausência de outros mercados importantes para absorver esta capacidade e a atractividade do mercado da UE, os produtores-exportadores indonésios poderiam, por conseguinte, ser incitados a reorientar volumes significativos a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
(86)
Tendo em conta os dados e as informações supracitados, conclui-se que existe a probabilidade de continuação ou reincidência de dumping por parte da Indonésia, caso as medidas venham a caducar.
4. OBSERVAÇÕES RECEBIDAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(87)
As autoridades indonésias não reagiram dentro dos prazos estabelecidos à notificação de que o artigo 18.o podia ser aplicado aos produtores que não colaboraram. Todavia, após a divulgação das conclusões, essas mesmas autoridades, bem como um dos produtores indonésios colaborantes, alegaram que os dois produtores indonésios colaborantes representam um segmento considerável da indústria da Indonésia. As partes argumentaram que, por esse motivo, o grau de colaboração na Indonésia devia ser considerado significativo, sendo desnecessário aplicar o artigo 18.o As partes acima referidas alegaram ainda que, como vários produtores indonésios não tinham exportado para a União, no PIR, não se encontravam em posição de colaborar. Por último, referiu-se que como um dos produtores colaborantes representa uma parte muito grande das exportações indonésias, esses produtores colaborantes deviam ser considerados representativos das exportações indonésias e o facto de não se ter apurado a existência de dumping por parte desta empresa devia levar à caducidade das medidas em relação à Indonésia.
(88)
Importa esclarecer que o artigo 18.o não foi aplicado aos produtores colaborantes cujos dados foram plenamente tidos em consideração durante o inquérito. Quanto à aplicação do artigo 18.o aos restantes produtores indonésios, acontece que, na ausência de informações provenientes destas partes, os serviços da Comissão não têm outra escolha a não ser utilizar os melhores dados disponíveis. Para avaliar a probabilidade de continuação e/ou reincidência de dumping nos reexames da caducidade, os serviços da Comissão têm de avaliar também elementos referentes ao estado da totalidade da indústria do país de exportação, como a capacidade, a produção e os preços no mercado interno, bem como as exportações para países terceirtos.
(89)
Como as empresas produtoras da Indonésia que não colaboraram representam uma grande parte da indústria indonésia, tanto em termos de exportações para a União como de produção e exportações para países terceiros, a Comissão confirma a aplicação do artigo 18.o em relação aos produtores indonésios que não colaboraram, tal como referido no considerando 43.
(90)
Quanto ao pedido de revogação das medidas instituídas em relação às exportações indonésias, assinale-se que as autoridades desse país não facultaram dados que alterassem a conclusão da Comissão sobre a representatividade do exportador colaborante, que corresponde a 40 %-60 % do total das exportações indonésias no PIR, como estabelecido no considerando 41. Assim, o exportador colaborante que não praticava dumping não pode ser considerado representativo de todas as exportações da Indonésia. As restantes exportações indonésias foram realizadas a preços de dumping, como determinado no considerando 55. Confirma-se, deste modo, a conclusão de que houve continuação de dumping por essa parte das exportações indonésias. A ausência de continuação de dumping não constitui, por si, razão suficiente para pôr fim às medidas anti-dumping, se se estabelecer a probabilidade de reincidência, como acontece no presente reexame da caducidade. Em suma, não se pode aceitar o pedido de revogação das medidas com base na ausência de dumping por parte do exportador colaborante da Indonésia.
(91)
As autoridade da Indonésia e um produtor indonésio que colaborou solicitaram que fossem divulgados os números das exportações indonésias totais para a União. Recorde-se, contudo, que a indexação desses dados (ver nota de pé de página no considerando 41) foi necessária para proteger a confidencialidade dos dados comerciais sensíveis do produtor-exportador indonésio. A reduzida dimensão do mercado e o número limitado de partes interessadas justificam a indexação desses números. Existem, assim, razões sólidas para manter a confidencialidade, pelo que não é possível aceitar o pedido de divulgação das exportações indonésias totais para a União.
5. CONCLUSÃO SOBRE A PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO E/OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(92)
Com base no que precede, conclui-se que é possível a continuação de dumping praticado pelos dois países objecto do presente reexame, em caso de revogação das medidas.
D. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
(93)
O ciclamato de sódio é produzido na União por apenas um produtor, Productos Aditivos S.A., o requerente. Por conseguinte, considerou-se que esta empresa constituía a indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
2. CONSUMO DA UNIÃO
(94)
O consumo da União baseou-se no volume combinado das importações do produto em causa para a União com base nas estatísticas do Eurostat e nas vendas verificadas totais da indústria da União no mercado da União. Tendo em conta o facto de estes dados serem originários de duas fontes diferentes e de que as vendas realizadas pelo requerente devem ser mantidas secretas, a evolução do consumo é em seguida indicada sob a forma de índices.
(95)
O consumo de CS na União oscilou entre 5 000 e 7 000 toneladas durante o período considerado. Aumentou 6 % entre 2005 e 2006 e 15 % entre 2006 e 2007. Diminuiu 18 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 1
Consumo da União
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
106
122
103
3. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA
3.1. CUMULAÇÃO
(96)
A Comissão analisou a questão de saber se os efeitos das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa deviam ser avaliados cumulativamente, em conformidade com os critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. O referido artigo prevê que, quando as importações de um produto provenientes de dois ou mais países forem simultaneamente objecto de inquéritos anti-dumping, os efeitos dessas importações apenas sejam avaliados cumulativamente se se determinar que: a) a margem de dumping estabelecida para as importações de cada país é superior à margem de minimis, na acepção do n.o 11 do artigo 9.o do regulamento de base, e o volume das importações de cada país não é insignificante e b) se justifica uma avaliação cumulativa dos efeitos das importações, tendo em conta as condições de concorrência entre os produtos importados e entre estes e o produto similar da União.
(97)
Neste contexto, apurou-se, em primeiro lugar, que as margens de dumping estabelecidas para cada um dos países em causa eram superiores às margens de minimis. Além disso, o volume das importações objecto de dumping de cada um desses países não era negligenciável, na acepção do n.o 7 do artigo 5.o do regulamento de base. Com efeito, o volume das importações representado para a China e a Indonésia situava-se em cerca de 50 % do consumo da União, durante o PIR. As importações que não são objecto de dumping não foram tomadas em consideração no cálculo do volume das importações.
(98)
O inquérito revelou ainda que as condições de concorrência tanto entre as importações objecto de dumping como entre as importações objecto de dumping e o produto da União similar eram idênticas. Verificou-se que, independentemente da sua origem, o ciclamato de sódio produzido/vendido pelos países em causa e o produzido/vendido pela indústria da União se encontram em concorrência, dado que são similares em termos de características de base, largamente permutáveis do ponto vista do utilizador e distribuídos através dos mesmos canais de distribuição. Os preços relativos às importações provenientes da China, sujeitas a medidas, e as importações objecto de dumping provenientes da Indonésia tinham ainda a mesma amplitude. Além disso, a comparação dos preços no mesmo estádio de comercialização revelou que estes preços subcotavam os preços da indústria da União.
(99)
À luz do que precede, considerou-se que se encontravam preenchidos todos os critérios enunciados no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base no que se refere às importações provenientes da China objecto de medidas e às importações objecto de dumping provenientes da Indonésia e que os efeitos destas importações deviam ser avaliados cumulativamente.
3.2. VOLUME E PARTE DE MERCADO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING
(100)
A evolução das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia e das suas partes de mercado durante o período considerado foi a seguinte:
Quadro 2
Total das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
109
198
195
Quadro 3
Parte de mercado das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
161
189
(101)
Tanto o volume como a parte de mercado das importações objecto de dumping quase duplicaram durante o período considerado.
3.3. EVOLUÇÃO E COMPORTAMENTO DOS PREÇOS DAS IMPORTAÇÕES DO PRODUTO EM CAUSA
3.3.1. Evolução dos preços
(102)
No período considerado, o preço médio ponderado das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa evoluiu da seguinte forma:
Quadro 4
Preço médio das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
104
99
(103)
O quadro 4 foi estabelecido com base nos dados estatísticos disponíveis, incluindo os do Eurostat. A tendência geral dos preços de importação na União mostra um aumento até 2007, após o que se verificou uma descida no PIR, abaixo do nível de 2005.
3.3.2. Subcotação dos preços
(104)
Para determinar a subcotação dos preços, a Comissão baseou a sua análise nas informações comunicadas durante o inquérito pelo produtor-exportador chinês que colaborou. Para as outras empresas da China e da Indonésia que não colaboraram no inquérito, a subcotação dos preços foi determinada tomando como referência os dados do Eurostat.
(105)
A abordagem para calcular a subcotação dos preços segue a do inquérito inicial. Os preços de importação, incluindo os direitos anti-dumping, dos produtores-exportadores foram comparados com os preços da indústria da União, com base nas médias ponderadas dos mesmos tipos do produto, durante o PIR. Os preços da indústria da União foram ajustados para o estádio à saída da fábrica e comparados com os preços de importação CIF-fronteira da União, acrescidos dos direitos anti-dumping e aduaneiros. Procedeu-se a esta comparação de preços no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos.
Quadro 5
Subcotação dos preços
2008 (PIR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Outras empresas
3,2 %
Indonésia:
-
Outras empresas
18,7 %
4. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DE OUTROS PAÍSES
As importações provenientes de outros países terceiros foram negligenciáveis (menos de 50 toneladas por ano) durante o período considerado e não podiam, por conseguinte, ter incidência na situação da indústria da União.
5. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(106)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão analisou todos os factores e índices económicos pertinentes que se repercutiram na situação da indústria da União desde 2005 até ao PIR.
(107)
Para preservar o carácter confidencial das informações comerciais, foi necessário apresentar as informações respeitantes à indústria da União sob forma indexada.
5.1. PRODUÇÃO, CAPACIDADE DE PRODUÇÃO E UTILIZAÇÃO DA CAPACIDADE
(108)
A produção da indústria da União diminuiu 13 % entre 2005 e o PIR. Como a capacidade de produção se manteve inalterada durante o mesmo período, a utilização da capacidade diminuiu 10 % em consonância com a evolução da produção.
Quadro 6
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacidade de produção
100
100
100
100
Volume de produção
100
106
88
87
Utilização da capacidade
100
106
88
87
5.2. VENDAS NA UNIÃO
(109)
Os dados que figuram no quadro 7 indicam uma nítida baixa do volume de vendas da indústria da União. Esta situação é exacerbada pelo facto de o consumo total, tal como indicado no quadro 1, ter aumentado 3 % ao longo do mesmo período. A parte de mercado da indústria da União recuou fortemente entre 2005 e o PIR. Este retrocesso contrasta com o aumento constante das partes de mercado (ver o considerando 100) das importações acumuladas objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia durante o período considerado. A indústria da União conseguiu aumentar os seus preços de venda unitários num contexto de redução dos volumes. No conjunto, apesar do aumento dos preços unitários, a indústria da União continuou a gerar perdas sobre as suas vendas de ciclamato de sódio no PIR.
Quadro 7
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volume de vendas
100
93
81
72
Parte de mercado
100
88
66
70
Preços unitários de venda
100
100
108
123
5.3. EXISTÊNCIAS
(110)
O nível das existências do produtor da União variou consideravelmente entre 2005 e o PIR, caindo em cerca de metade no período considerado.
Quadro 8
Índice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Existências (em toneladas)
100
113
29
53
5.4. RENDIBILIDADE
(111)
Apesar de uma ligeira melhoria geral, a rendibilidade da indústria da União permaneceu consistentemente negativa durante o período considerado.
5.5. EMPREGO, PRODUTIVIDADE E SALÁRIOS
(112)
O emprego na indústria da União diminuiu 19 % ao longo do período considerado. A produtividade por trabalhador (estabelecida com base no número de toneladas produzidas, dividido pelo número de trabalhadores) aumentou. O custo médio do emprego por trabalhador aumentou 5 % durante o período considerado.
Quadro 9
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Emprego
100
88
91
81
Custo do emprego por trabalhador
100
99
81
105
Produtividade (por trabalhador)
100
121
97
107
5.6. INVESTIMENTOS E RETORNO DOS INVESTIMENTOS
(113)
Durante o período considerado, os investimentos diminuíram quase 50 %, o que reflecte a situação geral negativa do produtor da União. O nível de retorno dos investimentos expresso como a relação entre o lucro líquido do único produtor da União e o valor contabilístico bruto dos seus activos fixos espelha a tendência da rendibilidade. Recuou fortemente, quase 80 %, durante o período considerado.
Quadro 10
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Investimento
100
44
7
53
Retorno dos investimentos
100
54
20
21
5.7. CASH FLOW E CAPACIDADE DE OBTENÇÃO DE CAPITAIS
(114)
O cash flow da indústria da União só pôde ser avaliado em relação à actividade total da indústria da União. Continuou a ser ligeiramente positivo em 2005, mas deteriorou-se em seguida para ficar negativo no resto do período considerado. Passou a ser igualmente mais difícil para a indústria da União obter capitais devido às perdas sofridas durante o período considerado.
5.8. AMPLITUDE DO DUMPING
(115)
O dumping praticado pelos dois países em causa continuou no PIR, com excepção do produtor-exportador indonésio que colaborou. Tendo em conta o volume total das exportações e dos preços das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa, este impacto não pode ser considerado negligenciável.
5.9. RECUPERAÇÃO NA SEQUÊNCIA DE PRÁTICAS DE DUMPING ANTERIORES
(116)
Em Março de 2004, foram instituídas medidas anti-dumping contra as importações de ciclamato de sódio originário da China e da Indonésia. Neste período, como se explica em seguida, apenas se observou uma recuperação parcial da situação dos produtores da União.
5.10. CONCLUSÃO SOBRE O PREJUÍZO
(117)
O volume das importações de baixos preços provenientes da China e da Indonésia aumentou sensivelmente no mercado da União. Certos indicadores de prejuízo para a indústria da União mostram sinais de recuperação enquanto outros indicam uma evolução negativa.
(118)
Tendo em conta a deterioração global da situação do único produtor da União, bem como a amplitude do volume das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia e a significativa subcotação dos preços observada, conclui-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante.
6. IMPACTO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA E IMPACTO DE OUTROS FACTORES
6.1. IMPACTO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING DOS PAÍSES EM CAUSA
(119)
Como explicado acima (considerando 100), o volume e a parte de mercado acumulados das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa quase duplicou no período considerado. Observou-se igualmente uma considerável subcotação dos preços em relação aos dois países em causa. Tendo em conta a coincidência evidente entre a deterioração da situação da indústria da União e o aumento significativo da acumulação das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia, estas importações causaram prejuízo à indústria da União. Com efeito, as importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia aumentaram a sua penetração no mercado da UE e conquistaram partes de mercado consideráveis ao produtor da União.
6.2. IMPACTO DE OUTROS FACTORES
(120)
A Comissão procedeu a uma análise para determinar se outros factores conhecidos, além das importações objecto de dumping, podiam ter influenciado o facto de o produtor da União continuar a sofrer prejuízo, para se assegurar de que o prejuízo eventualmente causado por qualquer destes factores não era atribuído às importações objecto de dumping.
6.2.1. Impacto das importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia
(121)
O volume das importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia diminuiu continuamente no período considerado. Os preços correspondentes destas importações eram sistematicamente mais elevados do que os das importações objecto de dumping. Por esta razão, as importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
6.2.2. Desempenho nos mercados de exportação
(122)
As vendas de exportação realizadas pelo produtor da União fora da UE representaram menos de 25 % do total das suas vendas. Contrariamente às vendas na União, a rendibilidade das vendas de exportação melhorou no período considerado, pelo que não podiam ter contribuído de forma significativa para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
6.2.3. Flutuação dos preços das matérias-primas
(123)
As flutuações de preço da matéria-prima do CS podem ter tido uma incidência negativa nos resultados da indústria da União. Este factor não é suficiente, contudo, para quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido e as importações objecto de dumping. Estas últimas deveriam ter sido ser afectadas pela evolução dos preços das matérias-primas na mesma proporção que os custos do produtor da União, já que estão estreitamente ligados aos preços do petróleo e da ureia.
6.2.4. Alterações nos padrões de consumo
(124)
As alterações nos padrões de consumo com a emergência de novos produtos no mercado não tiveram uma incidência visível no consumo de CS. De resto, parece que não existe produto de substituição directa entre o CS e estes novos produtos.
6.3. CONCLUSÃO
(125)
Por estas razões, conclui-se que as importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia causaram um prejuízo importante à indústria da União e que nenhum outro factor quebrou este nexo de causalidade.
E. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. IMPACTO DO VOLUME PROJECTADO E DOS EFEITOS DOS PREÇOS NA SITUAÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO, CASO AS MEDIDAS SEJAM REVOGADAS
(126)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, as importações dos países actualmente objecto de reexame foram avaliadas, a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de continuação do prejuízo.
(127)
No que diz respeito ao efeito provável da caducidade das medidas em vigor sobre a indústria da União, os factores que a seguir se indicam foram examinados em conjugação com os elementos anteriormente recapitulados em relação à probabilidade de continuação do dumping.
1.1. CHINA
(128)
Como se concluiu no considerando 40, as exportações provenientes da China efectuadas pelos exportadores objecto do presente reexame continuam a ter preços de dumping. As exportações chinesas para outros países terceiros parecem igualmente ser objecto de dumping, indicando um comportamento estrutural de dumping.
(129)
Uma análise das capacidades disponíveis na China revelou que a capacidade de produção livremente disponível das empresas objecto do reexame na China equivale a muitas vezes a dimensão do mercado da União (ver considerando 61). É igualmente limitada a capacidade de outros mercados de países terceiros para absorver volumes suplementares consideráveis de importações chinesas (ver considerando 63). Existe, assim, incentivo para que os produtores-exportadores chineses orientem consideráveis volumes de exportação a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas sejam revogadas (ver considerando 65).
(130)
Os importantes níveis de dumping e subcotação dos preços observados indicam que os volumes de exportação para a União acima referidos se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos do produtor da União.
(131)
O efeito combinado de tais volumes e preços seria susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária da indústria da União. Tal cenário implicaria provavelmente nova depreciação dos preços e/ou uma produção e vendas menos importantes pela indústria da União. A situação financeira da indústria da União deteriorar-se-ia ainda mais, agravando o prejuízo. Tal evolução poderia provavelmente condenar o único produtor da União a desaparecer.
1.2. INDONÉSIA
(132)
O inquérito demonstrou que o dumping praticado pela Indonésia continuou durante o PIR. Demonstrou igualmente que a capacidade total livremente disponível na Indonésia representa mais de três quartos da dimensão do mercado da União e que é provável que venha a aumentar num futuro próximo (ver o considerando 75). Já que nada indica que outros mercados terceiros ou o mercado interno pudessem absorver esta capacidade excedentária, é possível um aumento das exportações a um preço mais baixo para a União, caso as medidas caducassem.
(133)
Como para a China, os importantes níveis de dumping e subcotação observados indicam que os volumes de exportação provenientes da Indonésia para a União se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos do produtor da União. De igual modo, o efeito combinado dos volumes e dos preços seria em si susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária dos produtores da União e poderia mesmo condenar o único produtor da União a desaparecer. Como para a China, as exportações indonésias para outros países terceiros parecem igualmente ser objecto de dumping, na medida em que se situam abaixo dos preços relativos às exportações para a União Europeia, indicando um comportamento estrutural de dumping.
2. CONCLUSÃO SOBRE A PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
(134)
A indústria da União sofre os efeitos das importações objecto de dumping desde há vários anos e actualmente ainda se encontra numa situação económica precária.
(135)
Como foi estabelecido atrás, o inquérito revelou que a situação de prejuízo da indústria da União prosseguiu no PIR. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a continuação do prejuízo é, por si, um indicador claro de que o prejuízo provavelmente continuará no futuro, o que sugere que as medidas devem ser mantidas.
(136)
As conclusões relativas às importações mostram que a importação de significativos volumes a preços de dumping continuará com toda a probabilidade, sendo igualmente provável que a pressão sobre os preços intensifique a concorrência entre as importações objecto de dumping e o CS produzido na União. O inquérito não identificou qualquer factor que quebrasse o forte nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(137)
Se as medidas viessem a caducar, a situação da indústria da União deteriorar-se-ia e a existência do único produtor da União estaria em risco.
(138)
Por conseguinte, conclui-se que existe, devido às importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia, uma forte probabilidade de continuação do prejuízo sofrido pela indústria da União.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. INTRODUÇÃO
(139)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, procurou averiguar-se se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente da indústria da União, dos importadores, dos fornecedores e dos utilizadores.
2. INTERESSE DO PRODUTOR DA UNIÃO REQUERENTE
(140)
No que se refere ao único produtor da União, convém notar que a sua situação deficitária resulta de dificuldades em concorrer com as importações de baixos preços objecto de dumping, que já detinham uma parte de mercado significativa no início do período considerado e que aumentaram sensivelmente a sua parte de mercado durante esse mesmo período.
(141)
Considera-se que a manutenção das medidas beneficiaria o produtor da União que deveria então estar, pelo menos, em condições de aumentar o volume e, talvez, os seus preços de venda, gerando consequentemente o nível de rendibilidade necessário para poder continuar a investir nas suas instalações de produção. Em contrapartida, a revogação das medidas interromperia o seu restabelecimento e levaria à continuação, ou mesmo à exacerbação do prejuízo sofrido pelo produtor da União. Ameaçaria seriamente a viabilidade do produtor da União que, por conseguinte, poderia mesmo cessar de existir, reduzindo a oferta e a concorrência no mercado.
3. INTERESSE DOS IMPORTADORES
(142)
Foi enviado um questionário a vinte importadores independentes aquando do início do reexame. Três comunicaram que já não se encontravam em actividade no mercado do produto em causa. Dois outros importadores responderam ao questionário. Os importadores independentes que colaboraram representavam 7 % do total das importações em causa.
(143)
O inquérito confirmou que é essencial ter uma diversidade de fornecedores de ciclamato de sódio. Os importadores dependem de fontes de abastecimento asiáticas e europeias por razões de qualidade e de segurança alimentar.
4. INTERESSE DOS UTILIZADORES
(144)
No início do reexame, foi enviado um questionário a treze utilizadores potenciais, mas apenas dois responderam à Comissão.
(145)
Os principais utilizadores do produto referido na União são a indústria alimentar, a indústria de bebidas e a indústria farmacêutica. A procura do produto em causa depende, assim, da situação dessas indústrias.
(146)
Os utilizadores que se deram a conhecer apresentavam sólidas margens de rendibilidade sobre os produtos a jusante que utilizam CS. De facto, o efeito dos direitos anti-dumping sobre os seus custos totais era tão ínfimo (menos de 1 %) que eles não foram afectados de maneira desproporcionada pelas medidas em vigor.
5. INTERESSE DOS FORNECEDORES
(147)
Foi enviado um questionário a oito fornecedores potenciais mas nenhum respondeu à Comissão. Segundo as informações disponíveis, revela-se que a respectiva carteira ligada à actividade CS é assaz negligenciável. De qualquer modo, o agravamento da situação do único produtor pode ter algum impacto negativo (se bem que numa medida limitada) sobre os fornecedores de matérias-primas do único produtor. Por este motivo, não é desrazoável partir do princípio de que as medidas também beneficiariam os fornecedores, pois contribuiriam para manter a actividade de um dos seus clientes.
6. CONCLUSÃO SOBRE O INTERESSE DA UNIÃO
(148)
Tendo em conta os elementos precedentes, conclui-se que não existem motivos imperiosos contra a instituição de medidas anti-dumping.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
(149)
Tendo em conta as conclusões a que anteriormente se chegou, há que manter as medidas em vigor aplicáveis às importações do produto em causa originárias da China e da Indonésia,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio, actualmente classificado no código NC ex 2929 90 00 (código TARIC 2929900010) originário da República Popular da China e da Indonésia.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável aos produtos descritos no n.o 1 e fabricados pelas empresas em seguida indicadas é a seguinte:
País
Empresa
Taxa do direito
(EUR por quilograma)
Código adicional TARIC
República Popular da China:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, República Popular da China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, República Popular da China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, República Popular da China
0,11
A473
Todas as outras empresas
0,26
A999
Indonésia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésia.
0,24
A502
Todas as outras empresas
0,27
A999
3. No caso de as mercadorias terem sido danificadas antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, de o preço efectivamente pago ou a pagar ser calculado proporcionalmente para efeitos da determinação do valor aduaneiro nos termos do artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (5), o montante do direito anti-dumping calculado com base no n.o 2 do presente artigo é reduzido numa percentagem correspondente à proporção do preço efectivamente pago ou a pagar.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 3 de Junho de 2010.