ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 20 de abril de 2011
relativa ao auxílio estatal C 19/09 (ex N 64/09) que a Dinamarca tenciona conceder com vista à reestruturação da TV2 Danmark A/S
[notificada com o número C(2011) 2614]
(Apenas faz fé o texto em língua dinamarquesa)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/109/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (1), nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações, nos termos das disposições referidas (2), e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Em 4 de agosto de 2008, a Comissão notificou à Dinamarca a sua decisão de não levantar objeções ao auxílio de emergência a conceder à TV2 Danmark A/S sob a forma de uma facilidade de crédito de 1 000 milhões de coroas dinamarquesas (DKK) (a seguir, «decisão relativa ao auxílio de emergência») (3). Nessa decisão, o auxílio previsto foi declarado compatível com o disposto no artigo 87.o, n.o 3, alínea c), do Tratado CE (atual artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE)) e, em particular, com as regras explicitadas nas Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (4) (a seguir designadas «Orientações»).
(2)
Nos termos da decisão relativa ao auxílio de emergência, e em conformidade com as Orientações, tinha de ser apresentado à Comissão, no prazo de seis meses a contar da data da autorização do auxílio de emergência, ou seja, até 4 de fevereiro de 2009, um plano de reestruturação ou de liquidação, ou a prova de que o empréstimo fora integralmente reembolsado.
(3)
Em 4 de fevereiro de 2009, a Dinamarca notificou à Comissão, nos termos do artigo 88.o, n.o 3, do Tratado CE (atual artigo 108.o, n.o 3, do TFUE), um plano de reestruturação da TV2 Danmark A/S.
(4)
Por carta de 2 de julho de 2009, a Comissão informou a Dinamarca de que decidira dar início ao procedimento previsto no artigo 88.o, n.o 2, do Tratado CE (atual artigo 108.o, n.o 2, do TFUE) relativamente ao auxílio em causa.
(5)
A decisão da Comissão de dar início ao procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia (5). A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações.
(6)
A Comissão recebeu observações de várias partes interessadas, a saber:
-
1.10.2009
TDC A/S e YouSee
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jørgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (empresa beneficiária do auxílio)
-
2.10.2009
MTG/Viasat (que enviou anexos complementares por carta de 15 de outubro de 2009)
-
2.10.2009
Associação Dinamarquesa de Televisão por Cabo
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd e SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Estas observações foram comunicadas à Dinamarca em 27 de outubro de 2009. As observações apresentadas tardiamente pela Telia Stofa foram comunicadas à Dinamarca em 30 de novembro de 2009. A Dinamarca teve assim a oportunidade de se pronunciar, o que fez por meio de duas cartas em que eram abordados diferentes aspetos das observações de terceiros: uma carta do Governo dinamarquês, de 29 de janeiro de 2010, recebida através da Representação Permanente e com registo de entrada de 23 de fevereiro de 2010, e uma carta de 29 de março de 2010 e com registo de entrada de 30 de março de 2010, cujos anexos foram registados posteriormente, com data de entrada de 14 de abril de 2010. Em 8 de junho de 2010, o Governo dinamarquês forneceu informações adicionais respeitantes à celebração de um novo acordo sobre a política relativa aos meios de comunicação social para o período de 2011-2014.
(8)
Em 9 de junho de 2010, a TV2 Danmark A/S apresentou uma nota informativa sobre a venda da sua rede de radiodifusão, a TV2.
(9)
A Comissão reuniu-se com os representantes da beneficiária do auxílio, a TV2 Danmark A/S, em 8 de junho de 2010. Em 30 de junho de 2010, e no seguimento dessa reunião, a Comissão dirigiu uma série de perguntas à Dinamarca, que respondeu em 9 de julho de 2010.
(10)
A Viasat forneceu informações suplementares por correio eletrónico, em 26 de maio de 2010, e por cartas com registo de entrada de 1 de junho de 2010 e 6 de julho de 2010.
(11)
Em 23 e 28 de julho de 2010, a Comissão colocou algumas perguntas complementares à Dinamarca, que respondeu em 17 de agosto de 2010. A Comissão reuniu-se com a Dinamarca em 14 de setembro de 2010 e, na sequência desta reunião, a Dinamarca apresentou novas observações por comunicação de 15 de outubro de 2010.
(12)
A Viasat e a SBS apresentaram novas informações à Comissão em 22 de dezembro de 2010 e 7 de fevereiro de 2011, respetivamente.
(13)
Em 14 de janeiro de 2011, a Comissão dirigiu um pedido de informações à Dinamarca, a que esta respondeu por carta de 3 de fevereiro de 2011. Por carta de 28 de janeiro de 2011, a Dinamarca solicitou uma nova reunião, que veio a ter lugar em 7 de fevereiro de 2011. Em 24 de fevereiro de 2011, foram fornecidas novas informações.
(14)
A pedido das autoridades dinamarquesas, realizou-se, em 4 de março de 2011, uma nova reunião. Subsequentemente, a Dinamarca forneceu informações suplementares por cartas com registo de entrada de 11, 17 e 18 de março e em 6 e 14 de abril de 2011. Na sua carta de 11 de março de 2011, a Dinamarca comunicou à Comissão que parte do plano de reestruturação (cartão «TV2-alene», a que adiante se fará referência mais circunstanciada) não seria executada. Em 17 e 18 de março e em 6 e 14 de abril de 2011, a Dinamarca apresentou dados financeiros corrigidos em função dessa alteração.
(15)
Refira-se ainda que, em 24 de março de 2009, a Viasat Broadcasting UK Ltd interpôs no Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias (atual Tribunal Geral) (6) um recurso de anulação da decisão relativa ao auxílio de emergência. Adicionalmente, em 15 de maio de 2009, a Viasat Broadcasting UK Ltd solicitou à Comissão que desse início a um procedimento nos termos do artigo 108.o, n.o 2, do TFUE com vista à revogação da decisão relativa ao auxílio de emergência (7). Estes pedidos dizem respeito a uma decisão distinta e não impedem a Comissão de se pronunciar sobre o plano de reestruturação. Não obstante, o processo judicial foi suspenso, por despacho de 17 de maio de 2010, até a Comissão adotar uma decisão final no processo relativo à reestruturação (8).
(16)
Em 14 de dezembro de 2009, a MTG/Viasat apresentou uma denúncia em que alegava que, ao introduzir taxas de utilização no acesso à TV2, a Dinamarca está a infringir, entre outros, os artigos 102.o e 106.o do TFUE.
II. A BENEFICIÁRIA: TV2 DANMARK A/S
(17)
A TV2 Danmark A/S foi constituída em 2003 como sociedade de responsabilidade limitada integralmente detida pelo Estado dinamarquês. A empresa retomou as atividades da entidade pública autónoma TV2, criada em 1986. A TV2 Danmark A/S detém participações em várias empresas - filiais a 100 %, associadas e empresas comuns - e participações minoritárias. A TV2 Danmark A/S (a seguir designada «TV2») é a empresa-mãe do Grupo TV2 e gere o canal de televisão de serviço público TV2 (a seguir também designado «canal principal»).
(18)
Modelo empresarial atual: Inicialmente, o canal principal da TV2 era financiado através da taxa de radiotelevisão e das receitas de publicidade. No entanto, embora os canais regionais continuem a ser, em parte, financiados dessa forma, o financiamento do canal principal através da taxa de radiotelevisão cessou em julho de 2004, mantendo-se apenas o financiamento através das receitas de publicidade. Excluindo os lucros provenientes dos canais comerciais, essas receitas são, presentemente, a única fonte de rendimento do canal principal. Atualmente, a TV2 não está autorizada a cobrar taxas de assinatura pelo acesso ao seu canal principal.
(19)
Obrigações de serviço público: A secção 38a(1) da Lei dinamarquesa da radiodifusão institui uma obrigação de serviço público para a TV2 e determina que «a programação de serviço público será oferecida ao público em geral em conformidade com os princípios enunciados na secção 10». Estas obrigações genéricas estão especificadas no correspondente contrato de concessão de serviço público e respetiva adenda.
(20)
A Comissão reconheceu (9), e foi secundada neste ponto pelo Tribunal Geral (10), que o canal principal da TV2 cumpre uma obrigação de serviço público. A prestação de serviço público representa mais de […] (11) dos custos da TV2 (12).
(21)
De acordo com o ponto 2.5 do contrato de concessão da TV2 (13), as obrigações de serviço público do canal principal da TV2 incluem a transmissão de programação regional. Os conteúdos regionais são produzidos pelas estações regionais da TV2. As oito estações regionais são independentes da TV2 e regem-se pelas secções 31 e seguintes da Lei dinamarquesa da radiodifusão (14). Cada uma tem o seu Conselho de representantes, cuja composição reflete uma ampla variedade de aspetos da cultura e da comunidade da região. A TV2 não tem assento nesses Conselhos. As estações regionais estão incumbidas da prestação de atividades de serviço público nos termos das secções 31 e seguintes da Lei dinamarquesa da radiodifusão, e a sua programação deve salientar a dimensão regional. A sua atividade é financiada principalmente através da taxa de radiotelevisão (15). A TV2 está obrigada a intercalar os programas regionais no alinhamento normal da programação do seu canal principal (16), mas não pode interferir na formatação desses programas para, por exemplo, assegurar a coerência com a programação geral do canal principal. Nos intervalos entre programas nacionais e programas regionais, a TV2 transmite publicidade direcionada para os vários mercados regionais, conservando as receitas correspondentes.
(22)
Obrigação de transporte (must-carry ): Atualmente, o canal principal está abrangido por uma obrigação de transporte prescrita na secção 6 da Lei dinamarquesa da radiodifusão, nos termos da qual os distribuidores por SMATV (incluindo os distribuidores de televisão comercial por cabo) têm de incluir o acesso aos canais mencionados na Lei (ou seja, a TV2 e a DR) em todos os seus pacotes (17).
Os distribuidores de televisão que utilizam a plataforma de distribuição via satélite não estavam obrigados a incluir o canal principal da TV2 nos seus pacotes de programas, mas optaram por fazê-lo, dada a grande popularidade do canal (18).
(23)
A distribuição de televisão na Dinamarca: Coexistem no país cinco diferentes modalidades de distribuição de televisão, baseadas em meios alternativos de receção do respetivo sinal. Trata-se da distribuição por cabo (distribuidores: YouSee e Stofa), por SMATV (distribuição local por cabo), por antena parabólica (Viasat e Canal Digital), por banda larga (IPTV) e por via terrestre. Em 1 de novembro de 2009, o sinal analógico terrestre foi desligado, passando o sinal da televisão terrestre dinamarquesa a ser digital. A empresa Boxer ganhou o concurso para a gestão dos acessos de natureza comercial e é responsável pela transmissão de canais por assinatura através da rede terrestre. Atualmente, o canal principal da TV2 é difundido em sinal aberto (FTA - «Free to air»), não sendo cobrada qualquer taxa de assinatura pelo acesso (19).
(24)
Atividades da TV2: As principais atividades da TV2 são a radiodifusão e a venda de publicidade televisiva. Também vende e compra direitos audiovisuais em mercados internacionais (Euro 2008 e Jogos Olímpicos, por exemplo), para transmissão própria ou revenda. A TV2 opera quase exclusivamente nos mercados dinamarqueses da radiodifusão de televisão e de outras áreas relacionadas com os meios de comunicação social. O canal principal da TV2 é, a par da Danmarks Radio (uma empresa pública financiada exclusivamente através da taxa de radiotelevisão, que gere dois canais de serviço público), um dos dois maiores canais de televisão.
Atualmente, o canal principal da TV2 concorre no mercado da publicidade televisiva com, por exemplo, os canais TV3 e TV3+, da Viasat. A Viasat é propriedade do grupo sueco Modern Times Group A/S (MTG), que desenvolve igualmente atividades no segmento da distribuição via satélite. A TV2 também está em concorrência, a nível das receitas de publicidade, com a SBS A/S, que pertence à empresa alemã ProSiebenSat. Os canais de televisão por assinatura da TV2, como a TV2 Zulu e a TV2 Charlie, concorrem com outros canais comerciais no mercado grossista da distribuição de televisão por assinatura em pacotes.
(25)
Atividade comercial: A TV2 explora vários canais comerciais não sujeitos a obrigações de serviço público, nomeadamente a TV2 Zulu, a TV2 Charlie, a TV2 Film e a TV2 News. Detém igualmente 50 % da TV2 Sports. A TV2 Zulu, a TV2 Charlie e a TV2 News são financiadas através de assinaturas e de publicidade, ao passo que a TV2 Film é financiada exclusivamente através de assinaturas.
(26)
Conforme foi reconhecido pela Dinamarca (20), pela TV2 Danmark A/S e por uma concorrente desta, a Viasat (21), a exploração do canal principal constitui uma condição prévia indispensável para a obtenção das receitas geradas pelos canais comerciais.
(27)
A TV2 está obrigada, desde 2001, a manter separadas as contas das suas atividades comerciais e as contas relativas à prestação de serviço público (v. Regulamento n.o 740 (22)). As contas são fiscalizadas por auditores externos.
(28)
Outras atividades: A TV2 Danmark A/S também detém várias filiais e integra diversas empresas comuns relacionadas com a televisão, nomeadamente no domínio dos conteúdos e da rádio, e já deteve uma rede de transmissão de radiodifusão (Broadcast Service Danmark - BSD, TDT/Digi-TV, 4M e Fordelingsnet) conjuntamente com a DR. De acordo com as informações fornecidas pela Dinamarca, a Broadcast Service Danmark é o principal fornecedor dinamarquês do setor da radiodifusão nos domínios do planeamento, construção, funcionamento e manutenção de redes de transmissão. A rede de transmissão era propriedade conjunta da Danske Radio e da TV2, diretamente ou através de parcerias de coproprietários (Fordelingsnet, 4M e Digi-TV). Entretanto, a TV2 vendeu as suas participações nesta rede no âmbito do processo de reestruturação.
(29)
Processos nacionais anti-trust relativos à TV2: A Comissão regista que a atuação da TV2 no mercado da publicidade está sob investigação das autoridades dinamarquesas de concorrência. Em 21 de dezembro de 2005, o Conselho da Concorrência dinamarquês adotou uma decisão que concluía que a TV2 violara o artigo 102.o do TFUE e as disposições da legislação nacional correspondentes ao aplicar descontos de fidelidade no mercado da publicidade. Esta decisão foi anulada pelo Tribunal de Recurso para questões de concorrência em 1 de novembro de 2006, mas o Alto Tribunal do Oeste da Dinamarca confirmou-a em 22 de junho de 2009. Foi apresentado um recurso deste acórdão no Supremo Tribunal que, em 18 de março de 2011, confirmou a decisão do Alto Tribunal. Este processo surge no seguimento de um outro, de 29 de novembro de 2000, no qual o Conselho da Concorrência dinamarquês considerara que os descontos praticados pela TV2 nesse ano constituíam um abuso de posição dominante.
III. OUTROS PROCESSOS PENDENTES EM QUE A TV2 ESTÁ ENVOLVIDA
(30)
O apoio às atividades da TV2 proveniente de fundos públicos e anterior à sua transformação em sociedade comercial e a subsequente recapitalização foi objeto das decisões da Comissão de 19 de maio de 2004 e 2 de fevereiro de 2005 (23). Na primeira destas decisões, a Comissão ordenou a recuperação do auxílio incompatível concedido à TV2, no montante de 628,1 milhões de DKK. A Dinamarca recuperou este auxílio junto da beneficiária, com pagamento de juros, recebendo da TV2 um montante de 1 050 milhões de DKK. Na segunda decisão, não foram levantadas quaisquer objeções à recapitalização - que consistiu numa injeção de capital, no montante de 440 milhões de DKK, e numa conversão de dívida em capital, no montante de 394 milhões de DKK - quanto à sua compatibilidade com o mercado comum.
(31)
Em 22 de outubro de 2008, o Tribunal anulou a decisão da Comissão de recuperação do auxílio (24). Em 24 de setembro de 2009 (25), o Tribunal proferiu um despacho sobre a decisão de recapitalização, declarando não ser necessário tomar uma decisão, dado que a decisão de recapitalização - que se baseava na decisão de recuperação - partia de pressupostos que já não se verificavam, pelo que se esvaziara de conteúdo e significado. O Tribunal considerou que as duas decisões constituíam duas vertentes da mesma questão jurídica.
(32)
A investigação da Comissão no âmbito do processo supramencionado tem sido levada a cabo em paralelo com o processo ora em causa, pelo que a decisão da Comissão sobre aquele processo será adotada em simultâneo com a presente decisão.
IV. O PLANO DE REESTRUTURAÇÃO
1. Contexto do plano de reestruturação inicial
(33)
Conforme referido na decisão da Comissão que autoriza o auxílio de emergência de 1 000 milhões de DKK, a TV2 Danmark viu-se confrontada com graves dificuldades de tesouraria no ano de 2008, resultantes de investimentos avultados - em particular para a sua atividade de rádio -, receitas de publicidade inferiores ao previsto e encargos mais elevados com juros. Estas necessidades de tesouraria não podiam ser supridas com a contração de empréstimos junto de credores privados (bancos). No seguimento da decisão relativa ao auxílio de emergência, a Dinamarca notificou um plano de reestruturação dentro do prazo de seis meses estipulado nas Orientações.
(34)
O plano de reestruturação notificado à Comissão em 4 de fevereiro de 2009 surge na sequência de um acordo entre a grande maioria dos partidos políticos dinamarqueses sobre uma adenda ao Acordo sobre a política relativa aos meios de comunicação social para o período de 2007-2010, divulgada publicamente em 9 de janeiro de 2009.
(35)
Na notificação de 4 de fevereiro de 2009, a Dinamarca comunicou várias medidas de auxílio à reestruturação, porque, de acordo com este país, os problemas de tesouraria e de endividamento a curto prazo referidos na decisão da Comissão relativa ao auxílio de emergência ainda persistiam. Esses problemas levaram a que a TV2 Danmark A/S fosse considerada uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações (26), classificação que a Comissão não tinha razões para pôr em causa na decisão de início de procedimento e que, segundo a Dinamarca, permanece válida mesmo depois de a TV2 ter recebido o auxílio de emergência. Este facto pode ser demonstrado pelos dados que constam da decisão da Comissão de dar início a um procedimento formal de investigação (27).
(36)
Numa fase posterior do processo e, sobretudo, em reação às observações de terceiros, a Dinamarca apresentou um novo estudo (atualizado) da PWC sobre a situação financeira da TV2. O quadro que se segue contém um resumo dos dados atualizados (28).
Evolução dos principais indicadores da TV2 Danmark A/S
(em milhões de DKK)
2006
2007
2008
2009
Lucros antes de impostos
142
- 213
18
-28
Volume de negócios
1 980
2 251
2 206
2 029
Fluxo de caixa líquido
79
- 550
-73
-60
Dívida remunerada líquida
232
564
622
659
Juros líquidos
10
19
41
31
Ativo líquido
815
598
616
601
De acordo com a Dinamarca, os problemas da TV2 são devidos, nomeadamente, aos prejuízos crescentes do canal de serviço público (29) e sem um modelo de negócio sustentável, e perdas decorrentes de maus investimentos.
(37)
Perdas: Devido ao facto de as receitas de publicidade serem inferiores às previstas e a uma série de maus investimentos (em particular na TV2 Radio), a TV2 Danmark A/S registou um prejuízo significativo em 2007 (214 milhões de DKK, que corresponde a uma rentabilidade do capital próprio de -36 %). Além disso, no final de março de 2008, a projeção dos resultados financeiros para 2008 apontava para mais um prejuízo antes de impostos, que poderia atingir […] milhões de DKK, apesar de a estimativa ter sido considerada muito dependente da evolução do mercado da publicidade. A empresa registou igualmente prejuízos em 2009.
(38)
Volume de negócios/quota de mercado: A quota de mercado do canal principal da TV2 registou um decréscimo nos anos anteriores ao auxílio de emergência, e continua a diminuir. O desaparecimento da vantagem comercial histórica da TV2, com o fim da televisão analógica terrestre e a introdução da TDT (televisão digital terrestre), levou, desde novembro de 2009, a uma maior igualdade de oportunidades na distribuição. Prevê-se que a eliminação da obrigação de difusão (must-carry) (v. considerando 52) conduza a mais perdas de quota de mercado. De 2003.a 2009, a quota de mercado «comercial» do canal principal da TV2 (faixa etária dos 21 aos 50 anos, que constitui o grupo de telespetadores mais interessante em termos comerciais) já tinha diminuído 19 %, ou seja, de 56,2 % para 45,6 % (30). A quota de mercado comercial da TV2 em 2013 está estimada em […] % (31).
(39)
Aumento da dívida/fluxo de tesouraria/encargos com juros: Como se pode ver no quadro, a dívida remunerada líquida da TV2 Danmark A/S aumentou de 232 milhões de DKK em 2006 para 622 milhões de DKK em 2008 (antes da venda da rede e do reembolso da maior parte da dívida, o cálculo da dívida remunerada líquida, em 2010, era de […] milhões de DKK). Ainda de acordo com o quadro, no período de 31 de dezembro de 2006.a31 de dezembro de 2009, a TV2 Danmark A/S viu-se confrontada com fluxos de tesouraria negativos, um aumento da dívida, um aumento dos encargos com juros e um decréscimo do valor líquido dos ativos.
(40)
Análise dos cenários otimista e pessimista: O plano inicial de reestruturação apresenta um cenário de base, um cenário pessimista e um cenário otimista, acompanhados de cálculos de sensibilidade. Baseia-se em previsões de mercado exteriores à empresa (coligidas pela PriceWaterhouseCoopers). Os cenários preveem um determinado crescimento real do PIB e o correspondente crescimento (ou decréscimo) do mercado da publicidade televisiva, que, por sua vez, determina, em conjugação com as projeções relativas às quotas de mercado, as projeções para as receitas de publicidade da TV2. No cenário de base, é considerado um pequeno aumento do PIB ([…]% em 2009 e 2010, […]% em 2011 e […]% em 2012). Previa-se que o mercado da publicidade televisiva […] entre 2009 e 2012 de […] milhões de DKK para […] milhões de DKK ([…]%). O cenário pessimista, previa um crescimento mais fraco do PIB real (zero em 2009 e 2010, e […]% e […]% em 2011 e 2012, respetivamente), e um […] nos gastos em publicidade de […] milhões de DKK em 2009 para […] milhões de DKK em 2012 ([…]%). No cenário otimista, previa-se um crescimento do PIB ligeiramente superior ao do cenário de base e, consequentemente, um ligeiro aumento no mercado da publicidade televisiva, de […] milhões de DKK em 2009 para […] milhões em 2012 ([…]%). Conjuntamente com a perda estimada de quota de mercado, previa-se que as receitas de publicidade da TV2 […] […]%, […]% ou […]% no caso de se verificar o cenário de base, o cenário pessimista e o cenário otimista, respetivamente, durante o período de 2009-2012, o que equivale a […] de […]%, […]% e […]%.
(41)
De 1999 a 2009, as receitas da publicidade da TV2 cresceram a uma taxa média (geométrica) de 1,9 %, com um desvio-padrão de 12 % (32). Por conseguinte, dada a sensibilidade pró cíclica das receitas de publicidade da TV2 e as perspetivas económicas globais na altura da avaliação, as projeções da PWC para o período de 2009-2012 não podem ser rejeitadas como não razoáveis.
(42)
O relatório da PWC foi atualizado em setembro de 2009, por forma a ter em conta expectativas mais recentes em relação às receitas de publicidade, e previu um cenário pior do que o esperado no cenário de base (33). Em 2009, o mercado da publicidade televisiva registou uma quebra de 18,7 % em relação a 2008 (34). As receitas de publicidade da TV2 baixaram em 4 % em 2008 (de 1 667 milhões de DKK para 1 597 milhões de DKK) e 24 % em 2009 (de 1 597 milhões de DKK para 1 220 milhões de DKK) (35).
(43)
A Dinamarca alega que as dificuldades da TV2 são devidas ao endividamento causado pelos grandes investimentos dos anos precedentes, da insegurança quanto ao resultado do processo pendente relativo ao auxílio estatal à TV2 e, principalmente, do modelo de negócio do canal de serviço público, suportado apenas pelas receitas de publicidade. As atividades de rádio, em particular, provocaram perdas significativas desde o seu início, em 2007. Em abril de 2008, foi decidido cessar as atividades de rádio.
(44)
Falta de financiamento externo dos bancos: O plano de reestruturação tem em conta as reservas que os responsáveis dos bancos credores da TV2 têm em relação ao atual modelo de negócio do canal principal e em relação ao resultado dos processos judiciais em curso relativos a anteriores auxílios à TV2. Com as novas reduções dos atuais empréstimos e facilidades de crédito, o plano de reestruturação reduz o risco da exposição dos bancos à empresa. A Dinamarca apresentou elementos comprovativos de que, em 22 de abril de 2009, após a publicação das contas da empresa, o principal banco da TV2, […], solicitou a redução do empréstimo e da facilidade de crédito concedidos à empresa (36).
(45)
A TV2 teve dificuldades em hipotecar as instalações de Odense e informou que não só o valor dos edifícios como a da potencial hipoteca tinham baixado (37). No final, a TV2 conseguiu um empréstimo de 80 milhões de DKK do banco Nordea, montante inferior ao esperado. Posteriormente, a Dinamarca forneceu informações atualizadas relativas à falta de interesse dos bancos em conceder empréstimos em condições comerciais. Face a esta informação, pode perceber-se que nenhum dos bancos contactados ([…], […], […] e […]) considerava a TV2 uma empresa solvente. Isso deveu-se às expectativas em relação à evolução do mercado de publicidade, única fonte de rendimento da TV2. A capacidade da TV2 de obter receitas foi posta em causa e os processos judiciais pendentes foram considerados um fator de risco (38) adicional.
2. Descrição do plano de reestruturação notificado inicialmente e RESPETIVAS alterações
(46)
A execução do plano de reestruturação, conforme notificado pela TV2, decorre entre 4 de fevereiro de 2009 e 31 de dezembro de 2012. O seu objetivo era a correção das fragilidades do modelo de negócios da TV2, designadamente o desequilíbrio entre o peso das dívidas a curto prazo inscritas no balanço e um modelo de negócio do canal de serviço público considerado insustentável devido à sua dependência do financiamento obtido através das receitas de publicidade, muito sensíveis à conjuntura económica. O plano tinha as seguintes cinco componentes principais: (i) reestruturação financeira, com repercussões no balanço, (ii) reestruturação operacional, (iii) uma nova fonte de financiamento do canal de serviço público TV2, com a introdução de um novo modelo de negócios, (iv) medidas de auxílio e (v) medida(s) compensatória(s).
(47)
As quatro principais medidas de reestruturação financeira seriam as seguintes: venda da participação de 50 % na rede de transmissão de radiodifusão BSD (39), hipoteca das instalações da empresa em Odense (Kvaegtorvet) - operação através da qual se esperava obter um encaixe de […] milhões de DKK -, adiamento e redução dos investimentos de capital previstos, e alienação de participações minoritárias em algumas empresas que operam em setores afins ao da comunicação social ([…], Momondo, […] e […]). Previa-se que estas medidas redundassem num volume de receitas de […] milhões de DKK, parte do qual seria utilizada na redução de empréstimos a curto prazo.
(48)
As medidas de reestruturação operacional complementam as medidas de redução de custos em 280 milhões de DKK já iniciadas em 2008 e incluem o encerramento da East Production e sua integração na TV2, liquidação ou redução da participação da TV2 na […] e outras reduções de custos no montante de 40 milhões de DKK. Já após a notificação, a TV2 adotou medidas adicionais de redução de custos num plano adotado em 30 de março de 2009, entre as quais um corte de 30 milhões de DKK nos investimentos de capital a realizar em 2009 e uma redução de 97 milhões de DKK nas despesas correntes (40).
(49)
Um meio de financiamento suplementar (taxa paga pelo utilizador final) (41), que tem em vista uma maior estabilidade das receitas correntes do canal de serviço público TV2. A decisão sobre a adoção desta medida consta de um acordo concluído em 9 de janeiro de 2009 entre os principais partidos políticos, que se traduziu numa alteração ao Acordo sobre a política relativa aos meios de comunicação social para o período de 2007-2010.
(50)
Cobrança de taxas de assinatura: a autorização conferida à TV2 de passar a cobrar taxas junto do utilizador final, ou seja, taxas de assinatura, a partir de 1 de janeiro de 2012, com o objetivo de financiar o canal de serviço público, poderá tornar sustentável o modelo de negócio do canal principal. A TV2 continuará a contar também com as receitas da publicidade.
(51)
As taxas serão cobradas pelos distribuidores aos utilizadores finais. O valor da taxa a pagar pelo utilizador final não será fixado pelo Governo, mas sim através de negociações comerciais normais entre a TV2 e os distribuidores (ou seja, a TDT Boxer). A TV2 prevê que a mensalidade a cobrar ao distribuidor seja de cerca de 10-12 DKK (IVA não incluído) por residência (42). A introdução das taxas de utilização em 2012 visa proporcionar às famílias que possuem aparelhos equipados com tecnologia MPEG 2 e aptos a receber televisão digital terrestre não codificada (DR1, DR2 e TV2) tempo suficiente para os trocarem por aparelhos equipados com tecnologia MPEG 4. A Dinamarca espera que a concretização deste ponto do plano de reestruturação restaure a viabilidade a longo prazo da TV2. A TV2 prevê, para 2012, um aumento líquido das receitas de […] milhões de DKK proveniente das taxas pagas pelo utilizador (43).
(52)
Não haverá um ato legislativo que obrigue os distribuidores a incluir a TV2 nos seus pacotes. Pelo contrário, a atual obrigação de difusão (must-carry) será revogada aquando da introdução das taxas do utilizador (44). É o que decorre da redação do capítulo 6, secção 38.a(2), da Lei dinamarquesa da radiodifusão, onde se determina que, se o Ministro da Cultura autorizar a TV2 a cobrar taxas junto dos utilizadores, esta perderá o estatuto de beneficiária da obrigação de difusão. Por outras palavras, a obrigação de difusão cessa automaticamente com a introdução das taxas pagas pelo utilizador. Espera-se, de facto, que a distribuição do canal principal TV2 pelas redes de cabo e de antenas coletivas se mantenha como atualmente. É provável que os distribuidores alterem a composição dos pacotes por forma a incluir a TV2 em substituição de um dos atuais canais pagos.
(53)
Ficou previsto, desde o início, que haveria exceções à possibilidade de cobrar taxas junto dos utilizadores finais e que a TV2 não a cobraria aos utilizadores que não tivessem acesso a qualquer outro canal de televisão por assinatura (o chamado sistema do cartão «TV2-alene»). Significava isto que os utilizadores finais que apenas têm acesso a canais difundidos em sinal aberto continuariam a ver a TV2 gratuitamente. No entanto, esta possibilidade, que fez parte de um projeto de proposta elaborado pelo Ministério da Cultura em 18 de novembro de 2010, não passará à prática. Consequentemente, a partir de 2012, a TV2 cobrará taxas a todos os utilizadores finais que pretendem receber a TV2 para terem acesso ao canal de serviço público. A possibilidade de cobrança de taxas ao utilizador final exige uma alteração das condições de licenciamento da TV2, que será efetuada pelo Ministério da Cultura.
(54)
Medidas de auxílio notificadas inicialmente: Inicialmente, foram notificadas três medidas de auxílio, no valor total de 1 375 milhões de DKK, para acompanharem o processo de reestruturação. São elas:
-
um empréstimo subordinado no montante de 300 milhões de DKK;
-
a emissão de uma garantia para a venda da rede de transmissão de radiodifusão correspondente a um valor de venda estimado de 475 milhões de DKK; e
-
uma facilidade de crédito temporária no montante inicial de 600 milhões de DKK, para o caso de a TV2 não conseguir financiamento externo.
(55)
A Dinamarca declarou que as taxas de juro e as comissões de garantia seriam semelhantes às exigidas a empresas em boa situação financeira. Estas medidas não chegaram a ser executadas. A decisão da Comissão de dar início a um procedimento formal de investigação (45) contém mais informações sobre este assunto.
(56)
A facilidade de crédito no montante de 1 000 DKK, a título de auxílio de emergência, autorizada pela decisão da Comissão de 4 de agosto de 2008, mantém-se em vigor.
(57)
A Dinamarca forneceu informações sobre os custos de reestruturação, tendo apresentado duas opções de cálculo diferentes a esse respeito. Em primeiro lugar, defende que a reestruturação da TV2 é uma reestruturação financeira no âmbito da qual os custos suportados para fazer face à falta de liquidez são, de facto, custos de reestruturação, ou seja, custos que visam garantir a viabilidade a longo prazo. A Dinamarca considera que, seja qual for a sua natureza, esses custos terão sido pagos, integralmente, pela própria TV2. Prova disso é o facto de a Dinamarca assumir que, na altura da decisão da Comissão, as medidas de auxílio ou não teriam sido aplicadas, ou teriam sido já integralmente reembolsadas (46). A Dinamarca afirma ainda que, no caso especial da reestruturação da TV2, as reduções de custos também devem ser aceites como custos de reestruturação, porque visam não só o aumento da competitividade mas também a viabilidade financeira da TV2 num plano puramente comercial (47). Em alternativa, um cálculo mais convencional dos custos de reestruturação, em que não se incluíam as reduções de custos, contribuiria para pôr em evidência os custos extraordinários suportados, que a Dinamarca estima em […] milhões de DKK, a título dos encargos de venda da rede de transmissão, custos associados à transição para a televisão por assinatura (taxas do utilizador), honorários de juristas e de consultores e custos de rescisão de contratos com pessoal (48).
(58)
Como medida compensatória, a TV2 comprometeu-se desde o início a não lançar novos canais de televisão durante o período de reestruturação, ou seja, até 31 de dezembro de 2012. A Dinamarca sublinha que isso representa um sacrifício para a empresa, dado que os novos canais tornariam a TV2 menos dependente das receitas de publicidade. No mundo digital, os canais especializados são o meio mais utilizado para atrair os telespetadores, e a TV2 faz notar que os seus concorrentes estão em vias de lançar novos canais durante este período.
(59)
Em relação à duração do plano de reestruturação, que, de acordo com a notificação, se prolonga até 31 de dezembro de 2012, as autoridades dinamarquesas afirmaram ser do interesse da TV2 substituir integralmente o auxílio estatal ainda numa fase inicial, para permitir que o período de reestruturação termine mais cedo, se possível (49).
3. Novos factos durante o processo de reestruturação
(60)
Conforme previsto no plano de reestruturação, a TV2 vendeu, em 30 de setembro de 2010, a sua rede de radiodifusão à empresa sueca Teracom AB, proprietária da Boxer. O produto da venda ascendeu a cerca de 640 milhões de DKK antes de impostos, valor esse afetado à redução da dívida da TV2.
(61)
A TV2 também conseguiu hipotecar as instalações em Odense, embora por um valor inferior ao inicialmente previsto. Em vez de […] milhões de DKK, esta operação permitiu um encaixe de apenas 80 milhões de DKK.
(62)
Em 4 de outubro de 2010, a TV2 reembolsou todos os saques da facilidade de crédito temporária autorizada na decisão da Comissão relativa ao auxílio de emergência. No total, a TV2 levantou 223 milhões de DKK da facilidade de crédito a título de auxílio de emergência. Até ao final de 2008, ou seja, no período de seis meses do auxílio de emergência, a TV2 tinha levantado 208 milhões de DKK (50). Após a venda da rede de transmissão, mais proveitosa do que o previsto no plano de reestruturação, a Dinamarca enviou os valores corrigidos relativos à situação financeira da TV2 (baseados nas assinaturas do canal principal), que se reproduzem a seguir (51).
(em milhões de DKK)
Realizado
2009
Estimado
2010
Previsto
2011
Previsto
2012
Previsto
2013
Receitas
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Custos
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Lucros antes de impostos (atividades mantidas)
-28
42
[…]
[…]
[…]
Lucros antes de impostos (atividades alienadas)
1
397
[…]
[…]
[…]
Lucros depois de impostos
-14
353
[…]
[…]
[…]
Capitais próprios no final do exercício
601
952
[…]
[…]
[…]
Dívida remunerada líquida no final do exercício
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
Em 13 de outubro de 2010, […] propôs a concessão de facilidades de crédito adicionais à TV2, no montante de […] milhões de DKK. As facilidades a longo prazo da TV2 aumentariam em […], passando de […] milhões de DKK para […] milhões de DKK (52). Esta proposta está, porém, sujeita às duas condições seguintes:
a)
[…];
b)
[…].
(64)
Por conseguinte, a TV2 prevê vir a dispor de instrumentos de financiamento num total de cerca de […]-[…] milhões de DKK até ao final de 2012. Esse total resulta de […]-[…] milhões de DKK e das facilidades de crédito externo adicionais no montante de […] milhões de DKK (53).
(65)
A Dinamarca forneceu também informações sobre a estrutura de capital da TV2. Devido às dificuldades na obtenção de financiamento externo, que, por sua vez, se devem às incertezas quanto ao resultado dos processos judiciais pendentes, e ao modelo de negócio da TV2, muito dependente das receitas de publicidade, a Dinamarca defende que a TV2 deve apoiar-se menos na dívida e mais no capital próprio. A Comissão regista a discrepância entre o nível de financiamento por capitais próprios da TV2 e o dos seus pares.
(66)
Mais especificamente, a estrutura de capital pode ser avaliada em termos de rácio de solvabilidade, ou seja, o rácio entre o valor contabilístico dos capitais próprios e o total do balanço. A PWC (empresa de consultoria financeira da Dinamarca) demonstra que o rácio de solvabilidade médio (mediano) dos pares da TV2 é de cerca de […]% ([…]%, no final de 2009) (54). O rácio de solvabilidade médio dos pares da TV2 é bastante inferior ao rácio de solvabilidade da TV2 previsto para o final do período de reestruturação. Considerando já a venda da rede de transmissão, o rácio de solvabilidade da TV2 era de […]% no final de 2010. Prevê-se que atinja […]% no final de 2011 e […]% no final de 2012. De acordo com as últimas previsões apresentadas pela TV2, o rácio da dívida líquida (relação entre a dívida remunerada líquida e o EBITDA) deverá ser de cerca de […] no final de 2010, […] no final de 2011 e de […] em 2012. O rácio entre a dívida líquida média (mediana) e os capitais próprios de uma amostra de pares da TV2 era, no final de 2009, de […] ([…]) (55).
4. Impacto dos novos parâmetros financeiros no plano de reestruturação notificado
(67)
A Dinamarca confirmou que nenhuma das três medidas de auxílio inicialmente propostas no plano de reestruturação foi executada, por estar a aguardar a decisão da Comissão, cumprindo assim a obrigação de suspensão prescrita no artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 (56). Em todo o caso, à luz da evolução recente, apenas o empréstimo e a facilidade de crédito incluídos na versão atual do plano de reestruturação são relevantes (57). A medida de auxílio notificada referente a uma proposta de garantia relacionada com a venda da rede de radiodifusão tornou-se irrelevante e inexequível (58), já que a venda foi efetivada sem a emissão de garantia (59). Entretanto, apenas está em vigor a facilidade de crédito.
Face à melhoria da situação financeira da TV2 após a venda da rede de radiodifusão, a Dinamarca declarou que todas as medidas de auxílio poderão ser anuladas se o plano de reestruturação for aprovado (incluindo a possibilidade de aplicar taxas do utilizador final) e se a Comissão adotar uma decisão nos «antigos» processos de auxílio estatal que não implique reembolsos suplementares do auxílio estatal ao Governo dinamarquês (60). A TV2 afirma que, num tal cenário, terá financiamento suficiente até 2012, altura em que começarão a ser cobradas as assinaturas do canal principal (61). O plano de reestruturação, em si, não é retirado. No que se refere à facilidade de crédito a título de auxílio de emergência, ainda em vigor, a TV2 não pode atualmente utilizá-la por não estarem reunidas as condições (certificação da necessidade de liquidez, confirmada por um perito) (62).
(68)
No plano de reestruturação inicial, a Dinamarca comprometeu-se a proibir à TV2 a abertura de novos canais de televisão. Posteriormente, ficou esclarecido que esse compromisso abrangia também os canais de rádio, mas as autoridades dinamarquesas consideram que esta medida compensatória deve terminar logo que todas as medidas de auxílio estejam revogadas, pois consideram que esse facto assinala o fim do período de reestruturação (63). No decorrer das investigações da Comissão, o Governo dinamarquês decidiu lançar um concurso para um canal de rádio de serviço público (64). O objetivo deste novo canal de rádio é a criação de uma situação concorrencial no mercado dinamarquês de radiodifusão de programação de serviço público, que é atualmente dominado pelo organismo público de radiodifusão DR, com um índice de audiência de quase 80 %. Inicialmente, a TV2 tencionava participar no concurso, mas só o poderia fazer depois de as medidas de auxílio terem terminado. Contudo, durante a investigação, a Dinamarca confirmou que a TV2 não participará neste concurso, precisamente por causa da investigação em curso (65).
(69)
A TV2 considera que, enquanto houver processos judiciais pendentes, apenas os rácios relativos ao rendimento constituem uma referência adequada para a comparação entre a situação financeira da TV2 e a dos seus concorrentes. Não obstante, a TV2 reconhece que os rácios de capital (como o rácio de solvabilidade) só terão sentido quando as incertezas relacionadas com o modelo de negócios e os litígios tiverem terminado (66). O Governo dinamarquês manifestou a sua intenção de não manter a TV2 sobre capitalizada e está disposto a introduzir medidas para garantir que isso não continue a acontecer quando forem introduzidas as taxas pagas pelo utilizador final, em 2012. Enquanto proprietário da TV2, o Estado dinamarquês assegurará que, depois de a taxa do utilizador final ter sido introduzida e a situação financeira estar normalizada, a estrutura de capital da TV2 será adaptada às condições normais do mercado.
(70)
Para o efeito, a Dinamarca comprometeu-se a, no final de 2012 ou início de 2013, encarregar um perito financeiro independente de fazer uma análise à estrutura de capital da TV2, comparando-a com a de outras empresas do setor da comunicação social. Se a estrutura de capital da TV2 se desviar de forma significativa da mediana ou da média do grupo de pares em análise, o Governo dinamarquês comprometeu-se a ajustá-la na Assembleia Geral a realizar em abril de 2013, a fim de corrigir a situação. O Governo dinamarquês notificará a Comissão de uma alteração ao plano de reestruturação se existirem motivos fortes para não ajustar a estrutura de capital. O Governo dinamarquês compromete-se a reestruturar o capital próprio através da aprovação da distribuição de dividendos na Assembleia Geral de abril de 2013, e não através do aumento da dívida da TV2, para avolumar o balanço.
(71)
A Dinamarca comprometeu-se também a apresentar à Comissão a referida análise e os planos de ação do Governo tendo em conta essa análise, com a devida antecedência em relação à data da reunião de abril de 2013.
V. SÍNTESE DA DECISÃO DA COMISSÃO DE DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO, DE 2 DE JULHO DE 2009
(72)
Na decisão de dar início a uma investigação formal, a Comissão concluiu que os empréstimos e a garantia notificados no plano de reestruturação constituíam um auxílio estatal na aceção do artigo 87.o, n.o 1, do Tratado CE (atual artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE), e avaliou a compatibilidade do plano de reestruturação com o disposto no artigo 87.o, n.o 3, alínea c) do Tratado CE (atual artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE), em conjugação com as Orientações da Comissão relativas aos auxílios estatais à reestruturação (67). Não obstante, a Comissão procedeu a uma consulta para avaliar em que medida a aplicação do artigo 87.o do Tratado CE (artigo 107.o do TFUE) colocaria obstáculos ao desempenho da missão de serviço público de radiodifusão que impende sobre a TV2.
(73)
A Comissão manifestou dúvidas acerca da compatibilidade do plano de reestruturação notificado no que respeita ao seguinte:
-
Aceitando embora, até prova em contrário, que a TV2 Danmark A/S era uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações, a Comissão convidou os interessados a apresentarem as suas observações, uma vez que os concorrentes da TV2 tinham afirmado que as dificuldades de tesouraria eram autoinfligidas e fáceis de solucionar e não afetavam os fundamentos da viabilidade da empresa. Os concorrentes alegaram também que, em 2008, a TV2 era rentável.
-
Além disso, e tendo em conta que um plano de reestruturação deve implicar a cessação das atividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias (68), a Comissão manifestou dúvidas quanto à capacidade das medidas previstas no plano de reestruturação para, só por si, tornarem a TV2 rentável. A Comissão também não estava em condições de confirmar a validade dos pressupostos gerais do mercado subjacentes ao plano (por exemplo, a evolução do mercado publicitário, o crescimento do PIB ou a manutenção das quotas de audiência da TV2).
-
Atendendo à situação económica em que o plano de reestruturação é lançado, a sua longa duração suscitou algumas questões.
-
Além disso, e uma vez que a execução bem-sucedida das medidas de reestruturação financeira e operacional incluídas no plano de reestruturação até 2010-2011 poderia tornar desnecessária a introdução de taxas do utilizador relativamente ao canal TV2 para garantir a viabilidade a longo prazo da TV2 Danmark A/S, e que os efeitos dessas taxas na concorrência não foram avaliados, colocou-se a questão de saber se a sua aplicação automática a partir de 2012, que já foi decidida, é ou não adequada.
-
A Comissão não está absolutamente convencida de que a única medida compensatória - a suspensão do lançamento de novos canais de televisão - é proporcional ao auxílio e à dimensão e importância relativa da TV2 Danmark A/S nos mercados em que opera (69).
-
A Comissão levantou a questão de o auxílio, para além de contribuir para os custos de reestruturação, poder ou não ser utilizado para financiar uma atuação agressiva no mercado.
VI. SÍNTESE DAS OPINIÕES DAS AUTORIDADES DINAMARQUESAS
(74)
Importa referir que na síntese das observações da Dinamarca e de terceiros que se segue não se reproduzem observações relativas ao funcionamento do sistema de cartões TV2-alene, dado que esta parte do plano de reestruturação não será executada.
(75)
As autoridades dinamarquesas alegam que, tal como o demonstra um relatório da PWC (70), posteriormente atualizado (71), a TV2 é uma empresa em dificuldade. Esta posição foi reafirmada em reação às observações de terceiros (72).
(76)
De acordo com um relatório da PWC elaborado pouco antes da notificação de reestruturação, a TV2 não pode ultrapassar as suas dificuldades com os seus recursos próprios ou com financiamento obtido no mercado. A Dinamarca afirma que o plano de reestruturação apresentado à Comissão, baseado em suposições e cenários realistas, demonstra que a viabilidade da empresa a longo prazo poderá ser restaurada. Entretanto, o mercado da publicidade deteriorou-se em relação ao cenário de base do plano de reestruturação, tendo registado uma queda de 19 % no primeiro semestre de 2009, enquanto as receitas de publicidade da TV2 baixaram 24 % nesse ano. As medidas de reestruturação serão executadas logo que possível, com exceção da introdução das taxas do utilizador, cujas dificuldades operacionais e técnicas exigem o seu adiamento para 2012. Além disso, numa carta enviada posteriormente, a Dinamarca, baseando-se novamente em projeções da PWC, informou que as previsões se tinham realmente deteriorado desde o plano de reestruturação inicial e que o EBIT da TV2 em 2009 tinha sido inferior em […] milhões de DKK ao previsto no plano de reestruturação (73). A Dinamarca salienta ainda que, como ficou provado pelas declarações de vários bancos, a empresa não consegue obter financiamento externo porque os bancos têm dúvidas sobre o modelo de negócios do canal principal, estão céticos quanto às receitas de publicidade - muito dependentes da conjuntura económica - enquanto fonte de rendimento, e consideram as incertezas resultantes dos processos judiciais pendentes um obstáculo a ter em conta.
(77)
As medidas de reestruturação financeira e operacional são consideradas o máximo que é possível fazer sem comprometer a qualidade da programação do canal de serviço público TV2. As medidas irão obrigar a TV2 a explorar melhor o seu património, reduzindo o auxílio ao mínimo necessário.
(78)
Uma vez que a venda da rede de radiodifusão foi mais bem-sucedida do que era previsto, o Governo deu posteriormente garantias de que todas as medidas de auxílio podiam ser revogadas e não ser executadas, caso a Comissão aprovasse o plano de reestruturação e a decisão relativa ao processo de auxílio estatal pendente não implicasse reembolsos mais elevados (74).
(79)
As taxas do utilizador que não são consideradas auxílio estatal, proporcionam uma receita de exploração mais estável e tranquilizarão os bancos em relação ao modelo de negócios da TV2. Em resultado da reestruturação, a margem de EBIT da empresa no seu conjunto situar-se-ia, previsivelmente, entre […] e […]%, o que lhe permitiria funcionar com base nos seus fundos próprios.
(80)
Embora seja impossível prever as alterações nos preços e na estrutura dos pacotes dos distribuidores, a introdução de taxas do utilizador para a TV2 não deverá levar ao financiamento indireto ou à redução de capacidades dos seus concorrentes. Este novo meio de financiamento é considerado uma mudança nas condições básicas de financiamento a longo prazo da TV2, que a colocará em pé de igualdade com os seus concorrentes privados (75).
(81)
Finalmente, as autoridades dinamarquesas alegam que a medida compensatória de suspensão do lançamento de novos canais de televisão (e, atualmente, também de rádio) constitui um verdadeiro sacrifício para a TV2 Danmark A/S, dado o seu interesse numa estratégia de diversificação para manter a sua quota de mercado global, as perdas de rendimento daí decorrentes e a vantagem de precursor que concede aos concorrentes que continuam e continuarão a lançar novos canais. A Dinamarca entendeu posteriormente que esta medida deve terminar logo que tenham sido revogadas todas as medidas de auxílio, ou seja, na data da presente decisão.
(82)
No que respeita à ideia sugerida na decisão de dar início a um procedimento - alteração da capacidade da TV2 de difundir conteúdos de grande audiência -, a Dinamarca salienta que a obrigação de serviço público da TV2 abrange o desporto, incluindo eventos desportivos importantes, e o auxílio à produção cinematográfica. Além disso, a Dinamarca alega que os contratos-tipo impedem a TV2 de atribuir direitos a terceiros, o que constitui um obstáculo à venda em leilão.
(83)
A Dinamarca considera que o processo de reestruturação cumpre o disposto no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE. Reconhece, contudo, que, de acordo com as projeções de resultados da PWC, o canal principal continuará deficitário após o período de reestruturação (76). A Dinamarca salienta que a TV2 está obrigada a desempenhar uma missão de serviço público a que não se pode eximir. Esta situação especial da TV2 deve ser tida em conta na avaliação do processo à luz das Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação ou do artigo 106.o, n.o 2, do TFUE. O encerramento do canal de serviço público não faria qualquer sentido em termos comerciais, porque existem sinergias muito significativas entre o canal principal e os canais de nicho.
VII. SÍNTESE DAS OPINIÕES DE TERCEIROS INTERESSADOS
(84)
Nas suas observações, a TV2 refere-se, em primeiro lugar e em termos genéricos, ao que considera serem os pontos fundamentais da avaliação do plano de reestruturação.
(85)
A TV2 alega que a sua principal atividade se baseia nas obrigações de serviço público vastas e onerosas que regem o canal principal da empresa. Afirma que, atualmente, essa atividade representa mais de […]% dos custos do canal principal.
(86)
A TV2 refere a decisão política que conduziu à atual situação. O Governo dinamarquês e os partidos que subscreveram o atual acordo sobre a política relativa aos meios de comunicação social decidiram que não seria reintroduzida, no quadro do plano de reestruturação, a compensação pública das despesas que a TV2 suporta no cumprimento das suas obrigações de serviço público. Por outro lado, também foi decidido introduzir na TV2 um modelo de negócios sustentável, baseado no mercado, que garante à empresa a capacidade de competir nos mercados pertinentes apesar das suas obrigações de serviço público, decisão essa que foi saudada pela TV2. A operadora alega que, neste contexto, o elemento mais importante é a supressão da anterior proibição de cobrança de taxas aos utilizadores do canal principal de serviço público, que entrará em vigor em 1 de janeiro de 2012. Alega também que o auxílio não acarreta vantagens operacionais ou económicas, garantindo apenas que a TV2 poderá utilizar opções financeiras disponíveis para os seus concorrentes. Sustenta ainda que o seu canal principal não pode ser considerado isoladamente, porque tanto este canal como os canais de nicho estão na origem do resultado financeiro do grupo. A TV2 não pode, em caso algum, deixar de cumprir a sua missão de serviço público, que deve ser reconhecida quando se aplicam as Orientações ou o artigo 106.o, n.o 2, do TFUE.
(87)
A TV2 faz notar que, apesar de dominar o mercado da publicidade televisiva dinamarquesa, a concorrência neste mercado é forte e caracteriza-se pela presença de grupos multinacionais robustos em termos financeiros. Alega também que os seus principais concorrentes não estão impedidos de entrar no mercado, pois lançaram vários canais novos no mercado dinamarquês da televisão (SBS 6 (Pro 7), TV3 Plus (MTG) e Canal 9 (Bonnier), por exemplo).
(88)
Além disso, em relação às condições da concorrência no mercado dinamarquês da televisão, a TV2 alega que sofreu reduções substanciais nas quotas de mercado e no índice de audiências (77), que […], nomeadamente porque, em novembro de 2009, foi desligado o sinal analógico. Alega ainda que a proibição de lançamento de novos canais de televisão até 2012 reduzirá ainda mais a competitividade da TV2, enfraquecendo a empresa.
(89)
No que se refere ao mercado de televisão paga, a TV2 salienta que o grupo não detém uma posição dominante neste mercado e observa ainda que o único grande canal comercial de televisão dinamarquês que não opera nesse mercado é o canal de serviço público da TV2. Além disso, estima que, atualmente, os canais de nicho detêm uma quota do mercado da televisão paga de cerca de […]%, e prevê um aumento da quota global de mercado da estação para um valor na ordem dos […]-[…]% assim que se iniciar a cobrança das taxas ao utilizador do canal principal de serviço público, em 2012.
(90)
A TV2 salienta que não foi possível obter empréstimos dos bancos, nem tão-pouco foi fácil hipotecar o seu imóvel em Kvaegtorvet. Alega que a incerteza resultante, entre outras coisas, dos processos de auxílio estatal em aberto dissuadiu os bancos de concederem o necessário financiamento. A TV2 considera adequada a duração do plano de reestruturação e salienta que qualquer melhoria na sua situação financeira afetará apenas a sua utilização da facilidade de crédito, e não o seu modelo de negócio, que deve assegurar a rentabilidade da TV2 a médio e longo prazo.
(91)
A TV2 defende que a introdução de taxas pagas pelos utilizadores do canal principal de serviço público não é auxílio estatal, oferecendo apenas ao canal as mesmas oportunidades de que os seus concorrentes dispõem de utilizar os instrumentos de mercado mais convencionais de funcionamento no mercado, nomeadamente a cobrança aos utilizadores que optam por utilizar os seus serviços. As distorções de concorrência podem ser corrigidas com a aplicação dos artigos 101.o ou 102.o do TFUE. Segundo a TV2, a taxa do utilizador, entre outros elementos do plano de reestruturação, não implica distorções de concorrência nos mercados pertinentes. A TV2 alega, a este propósito, que o plano assegurará que o grupo TV2, em particular o canal principal de serviço público, terá liquidez suficiente até à introdução destas taxas. Afirma também que, em termos de legislação em matéria de auxílios estatais, a alternativa da reintrodução do financiamento não baseado no mercado como compensação de serviço público, não seria vantajosa em relação à introdução de taxas do utilizador.
(92)
A TV2 salienta que ser impedida de lançar novos canais constitui um verdadeiro sacrifício. Alega que, com a transição para o sinal digital e a venda da sua rede, perdeu a vantagem que até aqui lhe advinha da copropriedade dessa rede. Em resposta à questão colocada na decisão de dar início a um procedimento sobre se a venda de alguns programas a terceiros ou as restrições em matéria de transmissão (por exemplo, desporto) deve ser ponderada, a TV2 responde que os contratos-tipo a impedem de atribuir direitos a terceiros. Os programas dinamarqueses de ficção e de desporto fazem parte da programação de serviço público da TV2.
(93)
A SBS não vê qualquer razão para que uma série de eventuais más decisões de gestão conduza a uma mudança do modelo financeiro com consideráveis efeitos de distorção sobre a concorrência. Afirma que, salvo decisões relativas a maus investimentos, a TV2 obteve resultados positivos no período de 2004-2008 e goza de uma posição dominante no mercado da publicidade televisiva. Considera ainda que o plano de reestruturação vai muito para além do necessário. O valor líquido atual do direito de cobrar taxas junto do utilizador é muito superior ao cálculo do capital ótimo na decisão de recapitalização. A SBS levanta ainda a questão de o auxílio concedido anualmente aos canais regionais sob a forma de taxas de radiotelevisão, no valor de 400 milhões de DKK, dever ser considerado na avaliação de impacto do plano de reestruturação.
(94)
A SBS alega que nem a TV2 nem qualquer das suas filiais é elegível para auxílio no âmbito das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. A este respeito, salienta que, no seu primeiro relatório semestral de 2009, a TV2 Danmark possuía um património líquido de 644,9 milhões de DKK e que esta empresa não preenche os critérios de um processo de insolvência. Qualquer perda resultante da obrigação de serviço público deve ser analisada ao abrigo do artigo 106.o, n.o 2, do TFUE, que não foi invocado pelo Governo dinamarquês.
(95)
A SBS defende que é necessário efetuar uma avaliação adequada da imputação dos custos às diferentes partes do grupo TV2, em particular devido ao facto de os custos dos canais de nicho serem muito baixos em comparação com os dos concorrentes. O canal principal foi considerado uma exploração autónoma que se pode tornar rentável com a aplicação de níveis de preços adequados.
(96)
A SBS alega que, se fossem excluídas as atividades deficitárias agora abandonadas, como a TV2 Radio, e o impacto da decisão de recuperação da Comissão, o Grupo TV2 seria rentável no período de 2004-2008. De qualquer modo, a TV2 pode tornar-se rentável, por exemplo reduzindo custos.
(97)
Adicionalmente, a SBS contesta a análise de mercado fornecida pela Dinamarca. Discorda, em particular da perspetiva para o mercado publicitário, para o qual prevê um crescimento a partir de 2010 (78).
(98)
A SBS afirma que, a ser aprovado, o plano de reestruturação deve limitar-se ao tempo que demoraria a vender ativos para fazer face aos problemas de liquidez.
(99)
A SBS especifica que, na prática, a introdução de taxas do utilizador terá o mesmo efeito que um aumento nas taxas de radiotelevisão, e deve ser classificada como auxílio estatal em consonância com o Processo C-206/06, Essent Netwerk Noord BV. Existem diferenças significativas em relação ao Processo C-345/02 (Pearle BV), porque a medida foi introduzida por iniciativa exclusiva da Dinamarca e da TV2, e porque as taxas pagas pelo utilizador não se destinam a fins específicos escolhidos pelos espetadores.
(100)
A SBS salienta a importância da análise das taxas do utilizador final no quadro do auxílio à reestruturação. É provável que um acordo relativo à introdução destas taxas tenha consequências para o comportamento da TV2 e de terceiros, como os bancos, no mercado a partir da data de aprovação do plano de reestruturação e não da data de aplicação das referidas taxas. Critica ainda o facto de não haver um limite para o montante de taxas de utilizador que a TV2 pode cobrar, nem quaisquer condições relativas à sua utilização. Estas taxas podem ser utilizadas para financiar, igualmente, atividades comerciais.
(101)
A SBS afirma ainda que a introdução de taxas do utilizador não é compatível com o conceito de serviço público. Isso significa que não se pode justificar o auxílio à reestruturação, enquanto tal, ao abrigo do artigo 106.o, n.o 2, do TFUE, a menos que se desista dos planos para a introdução das taxas. Especifica também que os efeitos anticoncorrenciais das taxas do utilizador são claros e que, em particular, podem levar a que alguns operadores tenham de sair do mercado e permitirão também à TV2 ser ainda mais agressiva no investimento de novos conteúdos. Trata-se de uma situação grave, especialmente porque a situação da TV2 é excecional, uma vez que detém uma posição dominante no mercado da publicidade.
(102)
A SBS alega que são necessárias medidas compensatórias suficientemente rigorosas. Consequentemente, sugere que, em primeiro lugar, não deve ser permitido à TV2 introduzir taxas pagas pelo utilizador. Em segundo lugar, deverão introduzir-se concursos públicos, a fim de assegurar preços de transferência interna mais justos para a venda de programas da TV2 às suas filiais. Em terceiro lugar, os canais regionais da TV2 podem ser transferidos para a Danmarks Radio, dado que estes canais recebem montantes consideráveis de auxílio estatal e porque as famílias que pagam taxa de radiotelevisão e recebem programas de televisão pagos estão a pagar em duplicado os canais regionais da TV2. Em quarto lugar, deve exigir-se à TV2 não só que não lance novos canais comerciais, mas também que venda pelo menos alguns dos canais ativos. Por último, a TV2 deve ser obrigada a autorizar a publicidade de operadores concorrentes na sua rede.
(103)
A SBS sugere ainda que devem ser previstas salvaguardas que garantam que a TV2 não recorre ao auxílio e/ou às taxas do utilizador para distorcer a concorrência. Em primeiro lugar, não deve ser permitido à Dinamarca aplicar taxas de utilizador discriminatórias. Em segundo lugar, não deve ser permitido à TV2 oferecer o canal principal conjuntamente com os restantes canais no mercado de distribuição, devendo a TV2 ser obrigada a fornecer aquele canal como um canal autónomo. Em terceiro lugar, a TV2 deve ser impedida de utilizar o auxílio ou as taxas de utilizador em atividades que não digam respeito ao canal principal, e de praticar preços de dumping no mercado da publicidade. Em quarto lugar, deve ser obrigada a assumir o compromisso de não praticar descontos que não cumpram os critérios de transparência.
(104)
A Viasat afirma que a TV2 não é uma empresa em dificuldade e aponta, em particular, para os lucros de 2008. Alega que a TV2 seria rentável no futuro, referindo, entre outros elementos, os lucros da TV2 no primeiro semestre de 2009 (de acordo com as previsões, um lucro de 249 milhões de DKK antes de impostos). Tendo em conta a recente informação de que, na realidade, a TV2 registou perdas em 2009, a Viasat considera que estas pequenas perdas estão associadas à queda geral de 18,7 % no mercado da publicidade em relação a 2008. Este facto demonstra que a TV2 está em condições de ajustar os custos ao ambiente comercial e financeiro atual. No que diz respeito às perdas registadas em 2007, a Viasat observa que estas se devem principalmente à TV2 Radio, que, subsequentemente, foi alienada. A TV2 registou, de facto, um decréscimo no volume de negócios em 2008, mas o mesmo aconteceu com a maior parte das empresas, e, ainda assim, a TV2 conseguiu aumentar os seus lucros antes de impostos.
(105)
A Viasat alega não serem evidentes necessidades imediatas em termos de fluxos de tesouraria. Pelo contrário, a TV2 gastou recentemente somas consideráveis na aquisição de novos filmes e aumentou também os seus custos, o que, segundo a Viasat, se deve ao crescimento do seu catálogo de programas, ao aumento de custos no domínio das obras de ficção em geral e ao investimento excessivo em ficção dinamarquesa dispendiosa (79).
(106)
Mais especificamente, a Viasat salienta que embora uma grande parte da dívida com juros da TV2 seja ainda a curto prazo, isso não constitui problema desde que a empresa a possa refinanciar. Em 2009, os custos financeiros da TV2 baixaram de 49,2 milhões de DKK para 19 milhões de DKK. Por outro lado, a TV2 gastou verbas consideráveis na aquisição de novos conteúdos. Além disso, o fluxo de tesouraria negativo no período de 2006-2008 deveu-se, no essencial, a atividades de investimento invulgarmente importantes e não a custos relacionados com atividades de exploração da TV2. Por conseguinte, o fluxo de tesouraria negativo podia ter sido evitado com o adiamento ou redução dos investimentos. Do mesmo modo, a razão do aumento da dívida da TV2 deve-se ao facto de ter investido fortemente no período de 2006-2008.
(107)
A Viasat observa ainda que, aparentemente, os encargos com juros diminuíram em 2008. Duvida que a TV2 tenha problemas em obter empréstimos, pois parece que a empresa tentou obtê-los apenas junto de um banco: o Danske Bank. Além disso, esta tentativa ocorreu numa altura em que era mais difícil obter empréstimos do que agora.
(108)
No que respeita aos fatores exógenos, a Viasat concorda com as previsões constantes da decisão de início do procedimento de um crescimento de 1,02 % do PIB ao ano. Salienta especificamente que as previsões relativas ao crescimento do mercado publicitário apresentadas pela PWC, em que o Governo dinamarquês se baseia, são substancialmente mais conservadoras do que as de outros, em particular as previsões apresentadas por empresas que estão ativas no mercado. Nas observações constantes da decisão de início do procedimento, a Viasat apresenta a sua própria previsão para o Grupo TV2 relativa ao período 2009-2019 (relatório da Audon Partners), mostrando que a TV2 não está condenada ao desaparecimento a curto ou médio prazo.
(109)
No que se refere à rentabilidade do canal de serviço público, a Viasat sublinha que as sinergias no seio do Grupo TV2 são tais que se torna impossível considerar a rentabilidade de cada atividade isoladamente. Por conseguinte, o canal principal não deve ser avaliado numa perspetiva de autonomia. Não obstante este aspeto, os preços de transferência entre a TV2 e os canais de nicho não são válidos, pois são substancialmente inferiores ao custo. A Viasat apresenta cálculos de rentabilidade em que a imputação dos custos é feita de acordo com o volume de negócios de cada canal. Afirma também que, quando comparado ao desempenho de empresas de comunicação equiparáveis, o desempenho financeiro dos canais de nicho sugere claramente que os relatórios segmentados do Grupo TV2 devem ser ignorados. Por último, a Viasat adverte que, para aumentar os lucros do canal principal, a TV2 pode leiloar o direito de retransmissão dos seus programas mais atrativos, à exceção de eventos desportivos, por exemplo, teatro, obras de ficção e documentários. A Viasat receia também que o auxílio possa ser utilizado para adotar num comportamento de mercado agressivo e refere que, no passado, a TV2 investiu na aquisição de séries dramáticas cobrindo as ofertas dos concorrentes, aumentou os preços das notícias da TV2 e concedeu descontos.
(110)
Se a Comissão chegar à conclusão de que o auxílio é necessário, esse auxílio deve ser utilizado na resolução do problema imediato, ou seja, do problema de tesouraria, e não de exploração. Significa isto que a TV2 não deve ser autorizada a tornar-se um canal de televisão paga, quando seria suficiente colocar uma facilidade de crédito à sua disposição. Além disso, a introdução de taxas do utilizador proporcionará à TV2 fundos que lhe permitirão prosseguir a sua atuação abusiva no mercado da publicidade, e poderá levar à eliminação de concorrentes. A Viasat interroga-se também sobre se o sistema será compatível com a obrigação de serviço público universal da TV2.
(111)
A Viasat destaca principalmente os efeitos anticoncorrenciais das taxas do utilizador, que promoverão a transferência dos programas de outros operadores para pacotes mais caros, levando-os a perder receitas de assinaturas e de publicidade.
(112)
A Viasat alega também que, na realidade, as medidas compensatórias sugeridas não constituem um sacrifício, uma vez que não há espaço para novos canais. Como já foi referido, a Viasat faz notar que a TV2 poderia leiloar os direitos de retransmissão dos seus programas mais atrativos (à exceção de eventos desportivos), nomeadamente teatro, ficção e documentários, a fim de aumentar as receitas do canal principal.
(113)
Por último, a Viasat põe em dúvida que o Governo dinamarquês possa invocar o artigo 106.o, n.o 2, do TFUE.
(114)
A Boxer afirma que a introdução das taxas pagas pelo utilizador resolverá em parte a atual situação anticoncorrencial, na qual a Boxer, ao contrário de todos os outros fornecedores de plataformas, não pode tirar proveito comercial do facto de transmitir a TV2. Sugere que os preços da TV2 fiquem sujeitos a controlo político ou das autoridades da concorrência.
(115)
Em relação ao auxílio à reestruturação, algumas partes interrogam-se sobre se a TV2 está realmente em dificuldades (ASK) e se as medidas compensatórias não serão demasiado fracas (FDA) num mercado saturado. Outras, porém, afirmam que, se a empresa está realmente em dificuldades, as taxas do utilizador poderão justificar-se (DI, TDC). Algumas partes consideram o período de reestruturação demasiado longo (Discovery). Outras observam que, se a TV2 for uma empresa economicamente estável em 2012, não deveria ser autorizada a cobrar taxas junto do utilizador.
(116)
Sobre as taxas pagas pelo utilizador final: Algumas partes (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) sustentam que as taxas levarão a que os pequenos canais sejam excluídos dos pacotes de televisão paga existentes ou a que os clientes tenham de pagar mais.
(117)
Algumas partes consideram que uma taxa paga pelo utilizador de 25 DKK é demasiado elevada (FDA, TDC). A FDA considera ainda que a cobrança de taxas junto do utilizador final não é compatível com a missão da TV2 enquanto organismo de radiodifusão de serviço público.
VIII. APRECIAÇÃO NOS TERMOS DAS REGRAS EM MATÉRIA DE AUXÍLIOS ESTATAIS
1. Âmbito da apreciação
(118)
Como se verifica pela documentação enviada pela Dinamarca, o plano de reestruturação notificado não foi retirado. A Dinamarca afirma que as medidas de auxílio não são necessárias e que serão revogadas imediatamente após a aprovação do plano de reestruturação, incluindo as taxas pagas pelo utilizador, desde que a TV2 não seja obrigada a efetuar pagamentos adicionais em resultado das duas investigações anteriores da Comissão em que a TV2 está envolvida (80). Ou seja, a Comissão ainda não recebeu da Dinamarca a confirmação absoluta de que estas medidas já não fazem parte do plano de reestruturação e já não se inscrevem, portanto, no âmbito da investigação formal da Comissão.
(119)
A única exceção é a garantia para a venda da rede de radiodifusão, que não se concretizará porque a venda já se consumou, pelo que deixou de ser relevante para o processo. A Comissão já não considera esta medida como medida notificada.
(120)
Assim, nos parágrafos que se seguem, a Comissão avaliará ainda as outras medidas notificadas (o empréstimo e as facilidades de crédito temporária e destinada à reestruturação), bem como a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência, que se mantém em vigor.
2. Existência de um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE
(121)
O artigo 107.o, n.o 1, do TFUE diz o seguinte:
«Salvo disposição em contrário dos Tratados, são incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções».
(122)
Para que o artigo 107.o, n.o 1, do TFUE seja aplicável, é necessário haver uma medida de auxílio proveniente de recursos estatais que seja imputável ao Estado, que afete o comércio entre Estados-Membros e que, por conferir uma vantagem económica seletiva a algumas empresas, distorça a concorrência no mercado comum. Analisa-se em seguida a verificação destas condições no caso das medidas em apreço.
2.1. Recursos estatais
(123)
O empréstimo subordinado e as facilidades de crédito temporárias incluídos no auxílio de emergência inicial e no plano de reestruturação (81) envolvem verbas retiradas do orçamento geral da Dinamarca pelo Governo, com o acordo do Parlamento dinamarquês (Folketinget), constituindo, pois, recursos estatais.
(124)
A Dinamarca afirma que as taxas de juro e os encargos são os mesmos que se aplicam no mercado a empresas em boa situação financeira. Ao aplicar as mesmas condições a uma empresa em dificuldade como a TV2, a Dinamarca está a abdicar de recursos estatais. De facto, um credor privado teria em conta as dificuldades financeiras da TV2 e, por isso, ou recusava o empréstimo ou facilidade de crédito, ou concedia-os a taxas mais elevadas do que as aplicadas às empresas em boa situação.
(125)
A Comissão considera que o direito concedido à TV2 de cobrar taxas junto do utilizador a partir de 2012 não constitui um recurso estatal, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE. As taxas são de origem privada (82) e são pagas diretamente pelos consumidores ao distribuidor como remuneração pelo acesso ao canal TV2. Cabe a este canal iniciar negociações comerciais normais com o distribuidor para que este o inclua num pacote digital e chegar a acordo sobre uma remuneração adequada. Não existe uma disposição jurídica que obrigue o distribuidor a incluir o canal principal da TV2 no seu pacote, uma vez que a atual obrigação de difusão (must-carry), prevista no artigo 6 da lei dinamarquesa da radiodifusão será revogada após a introdução do sistema de taxas do utilizador. Nem tão-pouco estas taxas, ou o correspondente montante, estão sujeitas ao controlo permanente do Governo ou são colocadas à sua disposição (83). O Governo não está envolvido na fixação dos preços, que é uma decisão comercial da TV2, nem cobra, controla ou dispõe, seja de que maneira for, das taxas para a TV2.
(126)
Não se pode equiparar as taxas do utilizador à cobrança da taxa de radiotelevisão, como alega a SBS. Esta afirma que, na prática, as taxas a pagar pelo utilizador terão o mesmo efeito para as famílias que um aumento da taxa televisiva, porque os pacotes operacionais dos distribuidores incluirão sempre a TV2 Danmark. Este elemento de obrigatoriedade, juntamente com o facto de as taxas do utilizador só poderem ser modificadas através de uma alteração legislativa (84), deve caracterizá-las como auxílio estatal (85). A SBS cita, a este propósito, a jurisprudência do Tribunal no processo da Essent Netwerks (86).
(127)
Todavia, contrariamente ao anterior acordo dinamarquês relativo à taxa de radiotelevisão, que a Comissão considerou, de facto, como auxílio estatal (87), os utilizadores não estão legalmente obrigados a pagar as taxas, antes as pagam no âmbito de um acordo contratual em que participam de forma voluntária. As taxas também não são cobradas por uma entidade pública, como era o caso da taxa de radiotelevisão, mas pelo operador privado Boxer e outros distribuidores privados que operam nas outras plataformas. O Estado não participará em medidas de execução nos casos em que os utilizadores não pagam taxas; para obter o pagamento, o distribuidor tem de interpor uma ação cível.
(128)
O facto de a TV2 passar a ter o direito de cobrar taxas de assinatura por uma alteração na licença concedida pelo Ministério da Cultura não é suficiente para concluir que estão em causa recursos estatais. Não se trata de um caso em que a intervenção do Estado provoca uma perda de recursos estatais. Neste caso, não parece pertinente a referência que a SBS faz ao processo da Essent Netwerks. O ponto 73 do acórdão citado faz a distinção entre a situação na Essent e a analisada no processo Pearle (88), observando que, na primeira, a cobrança em questão estava inserida numa política estabelecida pelas autoridades. Com o objetivo de distinguir os processos, no caso da Essent o Tribunal refere a introdução da taxa pelo órgão legislativo, mas não determina que todas as intervenções do Estado através de legislação conduzem automaticamente à utilização de recursos estatais. Isso é evidenciado no referido acórdão da Essent, dado que o seu ponto 74 desse acórdão distingue novamente este processo do processo Preussen Elektra, que, com efeito, implicou um acto legislativo (e no qual não se apurou o envolvimento de auxílios estatais) que obriga os fornecedores de eletricidade a comprarem eletricidade produzida na sua zona de abastecimento a partir de fontes de energia renováveis, ao preço mínimo. O Tribunal alega que, no caso Essent, as empresas em questão foram designadas para «gerir um recurso de Estado», ao contrário da situação relatada no caso Preussen Elektra (89). No caso em apreço, a TV2 não é convidada para gerir um recurso de Estado. A alteração da licença apenas aplica um direito já existente a uma fonte de rendimento adicional (para informações sobre a legislação, ver secção 38.a(2) da lei dinamarquesa da radiodifusão).
(129)
Por conseguinte, a Comissão considera que as taxas pagas pelo utilizador não envolvem recursos estatais na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
2.2. Vantagem seletiva
(130)
Os recursos estatais envolvidos conferem uma vantagem económica à TV2, uma vez que os mesmos instrumentos financeiros em condições de mercado implicariam um custo de empréstimo mais elevado, caso alguns operadores de mercado concordassem em disponibilizar novos fundos ao beneficiário no montante previsto. Conforme foi provado pela Dinamarca, ninguém tencionava fazê-lo.
2.3. Distorção da concorrência e efeitos nas trocas comerciais
(131)
Estes recursos permitirão à TV2 continuar a operar em mercados em que está atualmente ativa. Entre estes, incluem-se o(s) mercado(s) de compra e venda de direitos de radiodifusão, o(s) mercado(s) de serviços de televisão paga e o mercado da publicidade televisiva na Dinamarca. A TV2 concorre, nestes mercados, com outros organismos de radiodifusão como a SBS e a Viasat, entre outros. Por conseguinte, ao favorecer a TV2, o auxílio em questão distorce ou ameaça distorcer a concorrência nesses mercados.
(132)
Os mercados afetados, como o da compra e venda de direitos de radiodifusão e o da publicidade televisiva de produtos de outros Estados-Membros destinados a serem vendidos na Dinamarca, são objeto de trocas comerciais entre Estados-Membros (90). Além disso, alguns concorrentes da TV2 Danmark A/S transmitem os seus canais a partir do Reino Unido e/ou são filiais de grupos constituídos noutros Estados-Membros, cuja decisão de manter ou intensificar a atividade no mercado dinamarquês pode ser influenciada pelo auxílio previsto. Por conseguinte, o auxílio estatal em questão afeta, ou é suscetível de afetar, a estrutura do comércio entre os Estados-Membros.
(133)
Uma vez que o artigo 107.o, n.o 1, do TFUE é aplicável, o pacote de auxílio à reestruturação deve ser avaliado em termos da sua compatibilidade com o mercado interno.
3. Obrigação de suspensão
(134)
A Dinamarca respeitou a obrigação de suspensão referida no artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 (91), visto que notificou as medidas de auxílio no âmbito do plano de reestruturação e, até à data, não as executou. A Comissão autorizou a execução do auxílio de emergência em 4 de agosto de 2008.
4. Compatibilidade do auxílio estatal com o mercado interno
4.1. Base jurídica
(135)
A compatibilidade das medidas será avaliada nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c) do TFUE, em conjugação com as Orientações. A aplicação do artigo 106.o, n.o 2, do TFUE às medidas em apreço no que se refere ao financiamento do serviço público de radiodifusão não é objeto de análise. Embora a origem das dificuldades financeiras da TV2 resida essencialmente na exploração do canal de serviço público e na ausência de um modelo de negócios com fontes de receita estáveis, as medidas de auxílio estatal não se destinam apenas à prestação do serviço público, visando a TV2 enquanto grupo, ou seja, abrangem as suas atividades comerciais. De resto, as autoridades dinamarquesas não defenderam em pormenor a compatibilidade das medidas de auxílio estatal com o mercado interno com base no artigo 106.o, n.o 2, do TFUE, e a Comissão não recebeu informações suficientes que lhe permitam uma apreciação nos termos do artigo 106.o, n.o 2, do TFUE, em conjugação com a Comunicação relativa à radiodifusão (92).
(136)
As Orientações preveem a possibilidade de concessão de auxílio de emergência como assistência temporária às empresas em dificuldade que aguardam a elaboração de um plano de reestruturação ou para fazer face a uma crise aguda de liquidez. De acordo com o pontoo 26 das Orientações, o prazo para a extinção do auxílio é alargado até a Comissão adotar uma decisão sobre o plano. O facto de a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência vigorar ainda para a TV2 está em consonância com essa disposição, dado que este canal apresentou um plano de reestruturação dentro do prazo.
(137)
O auxílio à reestruturação deve basear-se num plano exequível, coerente e de grande envergadura destinado a restabelecer a viabilidade a longo prazo de uma empresa num período de tempo razoável. Em geral, a reestruturação implica os seguintes elementos: reestruturação de todos os aspetos relativos ao funcionamento da empresa, reorganização e racionalização das atividades da empresa, incluindo o encerramento de atividades deficitárias, e reestruturação financeira. Não obstante, ao beneficiarem de auxílio estatal, as operações de reestruturação não podem limitar-se a colmatar os prejuízos anteriores, sem uma intervenção ao nível das causas desses prejuízos. Além do mais, a reestruturação deve ser financiada, pelo menos parcialmente, pelos recursos próprios da empresa. Finalmente, devem adotar-se medidas compensatórias para minimizar os efeitos de distorção causados pelo auxílio. Nos parágrafos que se seguem, a Comissão irá verificar se essas condições se encontram preenchidas.
4.2. Elegibilidade - Empresa em dificuldade
(138)
Nos termos do ponto 9 das Orientações, uma empresa está em dificuldade quando é incapaz, com os seus próprios recursos financeiros ou com os recursos que consegue obter dos seus proprietários/acionistas, de suportar prejuízos que a condenam, na ausência de uma intervenção externa dos poderes públicos, ao desaparecimento. O ponto 11 das Orientações refere alguns critérios que definem uma empresa em dificuldade, mesmo sem a presença de qualquer dos critérios enunciados no ponto 10. O ponto 11 determina que «de qualquer modo, a empresa em dificuldade só é elegível após verificação da sua incapacidade para garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios ou com fundos obtidos junto dos seus proprietários/acionistas ou junto do mercado».
(139)
A Comissão conclui que, na altura da notificação do plano de reestruturação, a TV2 era uma empresa em dificuldade. A comprová-lo estão os dados constantes da decisão da Comissão de dar início a um procedimento de investigação formal e, sobretudo, os dados que constam dos considerandos 36-42 da presente decisão, apresentados posteriormente, em janeiro de 2010, e que descrevem uma empresa deficitária, com quotas de mercado em declínio, um endividamento crescente e, em particular, fluxos de tesouraria negativos devido à diminuição das receitas de publicidade, aos maus investimentos e ao aumento das taxas de juro. Embora, mais tarde, se tenha constatado que, na realidade, a empresa realizou lucros em 2008 (no final de Março de 2008, os cálculos apontavam ainda para […] na ordem dos […] milhões de DKK), estes foram pequenos e não alteram a conclusão segundo a qual a empresa não podia prosseguir a sua atividade sem financiamento externo. As facilidades de crédito privado ao dispor da empresa eram a curto prazo e podiam ser retiradas a qualquer momento. A empresa tinha uma necessidade extrema de liquidez que não podia cobrir com os seus recursos próprios.
(140)
Por outro lado, não foi possível à empresa obter financiamento externo. Havia o perigo de serem retirados os créditos a curto prazo. Como já foi referido na decisão de dar início a um procedimento, em 2008, o principal banco financiador da TV2, […], pediu a redução do empréstimo e das facilidades de crédito. Para além dos problemas da TV2, que incluíam mesmo a hipoteca das suas instalações em Odense, a Dinamarca apresentou provas de que outros bancos tinham igualmente recusado conceder à TV2 empréstimos a longo prazo (ver considerandos 44 e seguintes da presente decisão). Apontavam vulnerabilidades no fluxo de receitas da TV2, demasiado dependente da conjuntura económica, porque baseado nas receitas de publicidade, o que, enquanto modelo de negócios, era considerado insustentável. Os processos judiciais pendentes agravaram os problemas. Em consequência, o financiamento da TV2 passou a depender cada vez mais dos créditos de curto prazo, fragilizando assim a empresa. Ou seja, verificou-se a incapacidade da TV2, na aceção do ponto 11 das Orientações, para garantir a sua recuperação com fundos obtidos no mercado.
(141)
As observações dos concorrentes não põem em causa estas conclusões. A fim de assegurar uma abordagem exaustiva, importa referir que as Orientações não exigem que a empresa esteja, de facto, em processo de insolvência. Pelo contrário, o auxílio pode ser concedido - em condições estritas - precisamente para evitar essa situação.
(142)
Quanto às observações dos concorrentes segundo as quais a TV2 é uma empresa rentável, ou que pode tornar-se rentável, os resultados da empresa referidos anteriormente mostram que esta empresa obteve lucro em 2008, mas, contrariamente ao previsto pela Viasat, sofreu, em 2009, um prejuízo de 27 milhões de DKK, o que significa um desvio substancial da previsão da Viasat de um lucro na ordem dos 249 milhões de DKK. Os lucros previstos para 2010 são também muito inferiores aos calculados pela Viasat. A Comissão não detetou qualquer erro nas metodologias utilizadas pela TV2 e pelo seu consultor PWC (ver considerando 41 da presente decisão).
(143)
No que diz respeito à análise da notação do risco de crédito da TV2 apresentada pela Viasat e realizada pela Audon Partners (93), segundo o qual a TV2 podia ter obtido crédito, as reações dos bancos mostram que a realidade é outra. Além disso, a análise baseia-se em valores e pressupostos que não foram confirmadas junto da TV2. Alguns dados estão longe da realidade, como se pode ver nos valores referentes a 2009 e 2010. O relatório faz questão de salientar que não se trata de uma análise exaustiva (porque, por razões óbvias, não foram estabelecidos contactos com a TV2) e que, por esse motivo, o modelo seguido tem as suas limitações (94).
(144)
O facto de a empresa ter utilizado a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência em menor medida do que lhe era permitido não significa que não pode ser considerada uma empresa em dificuldade. Seria absurdo concluir que um beneficiário não é elegível para receber auxílio de emergência e à reestruturação se, mais tarde, as medidas de redução de custos e outras medidas previstas no plano de reestruturação dessem provas de êxito e ajudassem a empresa a fazer face aos seus problemas financeiros através de recursos próprios. No entanto, isso pode levar a que, em determinada altura, o auxílio estatal vigente deixe de ser necessário, assunto que será debatido adiante (v. considerando 149). De qualquer maneira, o instrumento de crédito foi sempre concebido de modo a que a empresa só possa ter acesso a ele em caso de necessidade comprovada. Essa conceção tem por objetivo manter o auxílio nos níveis mínimos, e o procedimento da TV2 de tentar chegar ao processo de reestruturação utilizando tanto quanto possível os recursos próprios está de acordo com esse requisito.
(145)
Importa ainda sublinhar que as várias alegações da Viasat e da SBS de que a frágil situação financeira da TV2 foi autoinfligida por más decisões de gestão ou maus investimentos são irrelevantes para a sua elegibilidade ao abrigo das Orientações. Com efeito, para estas, a causa dos problemas financeiros da beneficiária do auxílio são irrelevantes, apenas interessando determinar se se trata, de facto, uma empresa em dificuldade.
(146)
A este respeito, os concorrentes afirmaram também que os problemas da TV2 têm origem, em grande medida, na exploração do canal de serviço público e que os ajustamentos dos custos internos e dos preços de transferência podiam corrigir esta situação. Contudo, a Comissão não considera este argumento pertinente numa situação em que o auxílio se destina ao grupo enquanto tal, incluindo as suas operações comerciais. A Comissão regista, no entanto, que a TV2 tem contas separadas e auditadas para o serviço público e para as outras atividades, e uma política de preços de transferência totalmente documentada e verificada, que é relativamente simples, transparente e visa dar uma imagem rigorosa das várias atividades com base nos preços de transferência em condições de mercado.
(147)
Sobre os fatores exógenos, a Viasat concorda com a hipótese de um crescimento de 1,02 % do PIB. Em relação ao desenvolvimento do mercado da publicidade, as partes concordam em que as receitas de publicidade da TV2 diminuíram 19 % em 2008. Contudo, a Viasat e a SBS interpretam erradamente a previsão da Dinamarca sobre o futuro desenvolvimento do mercado da publicidade. Contrariamente ao que defendem, a Dinamarca não previu uma queda anual de 10 % no mercado da publicidade no período de 2009-2013, tendo afirmado apenas que previa que o mercado da publicidade iria […].
(148)
Quanto ao argumento de que as taxas de televisão atribuídas às estações de radiodifusão regionais deveriam ter sido consideradas na avaliação da situação financeira da TV2, a Comissão considera que essas taxas financiam a produção de programas dos organismos de radiodifusão regionais e só nessa medida são relevantes. A este respeito, a Comissão observa que as estações regionais da TV2 são independentes deste canal e estão sujeitas às suas próprias obrigações de serviço público nos termos da lei dinamarquesa da radiodifusão, para as quais recebem financiamento proveniente da taxa de radiotelevisão. Quanto ao argumento da SBS de que os telespetadores pagarão duas vezes o programa, importa salientar que um dos pagamentos - as taxas de assinatura do canal principal TV2 - resulta da opção do cliente e não envolve auxílios estatais. Em todo o caso, como ficou acima demonstrado, a TV2, enquanto grupo, era uma empresa em dificuldade com necessidade extrema de financiamento, dado que não conseguia obter financiamento externo dos bancos. Incluíam-se aqui os potenciais benefícios resultantes da sua obrigação de difundir estes programas.
(149)
Contudo, a grave situação da TV2 mudou com a venda da rede de radiodifusão. Utilizando o produto da venda dessa rede, a TV2 pôde liquidar parte da sua dívida, e o panorama financeiro tornou-se muito mais positivo, como se pode ver pelos dados referidos nos considerandos 62-64 da presente decisão. Também as tendências no mercado da publicidade são mais positivas (95). A TV2 conseguiu saldar o empréstimo do Estado utilizado através da facilidade de crédito do auxílio de emergência. Na sequência do resultado dos processos relativos a auxílios estatais pendentes e à aprovação do plano de reestruturação, a TV2 espera ter financiamento suficiente até janeiro de 2012, altura em que começarão a ser cobradas as taxas de assinatura (96).
(150)
Dada essa nova situação, a Comissão não considera possível classificar, atualmente, a TV2 como empresa em dificuldade. Por conseguinte, não há necessidade de qualquer medida de auxílio depois da aprovação da presente decisão, e o empréstimo notificado mas não executado e a facilidade de crédito constantes do plano de reestruturação devem ser revogados. Pelo mesmo motivo, a facilidade de crédito aprovada na decisão relativa ao auxílio de emergência deve igualmente cessar.
4.3. Restabelecimento da viabilidade a longo prazo
(151)
Nos termos do ponto 34 das Orientações, a concessão do auxílio deve estar subordinada à execução de um plano de reestruturação que deve restabelecer a viabilidade da empresa num período razoável. O plano de reestruturação descreve as circunstâncias que deram origem às dificuldades da empresa como tendo sido causadas por novas atividades que não foram rentáveis e pelo canal de serviço público, que é cada vez mais deficitário. A Comissão é de opinião que a abordagem do plano de reestruturação a estas questões é adequada.
(152)
A Comissão regista que o plano de reestruturação prevê medidas de reestruturação financeira e de exploração que, juntamente com a alteração do modelo de negócios, permitirão à empresa funcionar com os seus próprios meios. A este respeito, a Comissão observa, em primeiro lugar, que o requisito do plano de reestruturação de venda de ativos resultou na venda efetiva da rede de radiodifusão, que dotou a TV2 de verbas suficientes para liquidar as suas dívidas. Em 4 de outubro de 2010, reembolsou também a ajuda obtida através da facilidade de crédito a título de auxílio de emergência. A própria empresa afirma que possui agora meios suficientes até à adoção das taxas pagas pelo utilizador (97). Outras medidas, que assumiram a forma de reduções de custos, contribuirão igualmente para a viabilidade a longo prazo da empresa (v. considerandos 47 e 48).
(153)
Por outro lado, a empresa está a abandonar as atividades deficitárias; em 2008, vendeu ao Grupo SBS a sua atividade deficitária no domínio da rádio.
(154)
Prevê-se que, com a autorização para cobrar taxas de assinatura a partir de janeiro de 2012, a empresa resolva os problemas estruturais que estão na origem das necessidades de tesouraria. A falta de rendibilidade do canal de serviço público deve-se à sua dependência de uma fonte de rendimento, as receitas de publicidade, que é cíclica e sensível à conjuntura económica. Isso mesmo é comprovado pelas reações dos bancos, que recusaram conceder financiamento devido às suas preocupações em relação às tendências no mercado da publicidade e a dúvidas quanto à capacidade da TV2 de obter receitas suficientes. O novo modelo de negócios dotará a TV2 de uma fonte de receitas correntes mais estável, por prever a cobrança de taxa de assinatura pelo acesso ao seu canal principal. Para 2012, a TV2 previu um rendimento adicional proveniente das taxas pagas pelos utilizadores na ordem dos […] milhões de DKK. Prevê também para o grupo, no mesmo ano, […]. A Comissão salienta que, para além de […], a segunda fonte de rendimento sob a forma de taxas do utilizador final tornará também a empresa menos vulnerável a recessões económicas nas atividades cíclicas. A Comissão observa que as medidas destinadas a inverter a situação têm origem no plano de reestruturação e não em fatores externos.
(155)
A duração do plano de reestruturação até 31 de dezembro de 2012 inicialmente notificada estende-se por um período de quase quatro anos. A escolha deste período prende-se com o facto de o Governo dinamarquês acreditar que, com a introdução de um novo modelo de negócios e as primeiras experiências na prática, os bancos voltariam a estar dispostos a emprestar dinheiro à TV2, ou seja, o período foi escolhido de forma a ser suficientemente longo para acumular essa experiência. Contudo, dado que todos os auxílios serão revogados com a adoção da presente decisão (ver acima), o Governo dinamarquês considera agora que o período de reestruturação deve terminar quando todas as medidas de auxílio forem anuladas.
(156)
A Comissão tem uma opinião diferente. De acordo com as Orientações, a reestruturação deve resultar no regresso da empresa à viabilidade a longo prazo. A Comissão considera que o período de reestruturação se mantém até ao momento em que a empresa tiver executado todas as medidas de reestruturação, garantindo essa viabilidade a longo prazo. Ainda que todas as medidas de auxílio do Estado cessem imediatamente com a adoção da presente decisão, o restabelecimento da viabilidade a longo prazo da TV2 não está garantida a partir desse momento se a empresa continuar a não dispor de um modelo de negócios sustentável. Esse modelo só estará estabelecido após a introdução das taxas pagas pelo utilizador final. Esta medida constitui também a principal medida de reestruturação dirigida diretamente à causa mais grave das dificuldades financeiras da TV2. Assim, a Comissão conclui que o período de reestruturação termina em 31 de dezembro de 2012, ou no momento em que a TV2 estiver apta a cobrar aos utilizadores as taxas de assinatura, caso isso aconteça antes daquela data. Atualmente, parece que, em termos legais, a TV2 só está autorizada a cobrar taxas de utilizador depois de a sua licença ter sido alterada (embora a atual lei dinamarquesa da radiodifusão já preveja a possibilidade de a TV2 cobrar taxas junto do utilizador final, no quadro da atual licença tal não é permitido).
4.4. Prevenção de distorções indevidas da concorrência
(157)
Segundo o ponto 38 das Orientações, a fim de que os efeitos negativos do auxílio sobre as trocas comerciais sejam tanto quanto possível minimizados, de modo a que os efeitos positivos prosseguidos compensem os efeitos negativos, devem ser tomadas medidas compensatórias. Estas medidas podem incluir a alienação de ativos ou redução da capacidade ou da presença no mercado. De acordo com o n.o 40 das Orientações, devem ser proporcionais aos efeitos de distorção causados pelo auxílio e ao peso relativo da empresa nos seus mercados.
(158)
Em princípio, o compromisso de não abrir novos canais (ou seja, restringir a presença no mercado) pode ser considerado uma medida compensatória, dado que a TV2 fica sem possibilidade de competir por novos clientes e, assim, beneficia os seus concorrentes. A abertura de novos canais comerciais seria benéfica para a TV2, porque estes seriam financiados por uma fonte de receitas estável baseada em taxas de assinatura não-cíclicas, e porque proporcionaria o rendimento necessário ao grupo, equilibrando parcialmente os resultados negativos do canal de serviço público. De acordo com a análise de mercado apresentada no plano de reestruturação, o mercado da televisão paga está a crescer (98). No entanto, os concorrentes da TV2 alegam que, de qualquer modo, a opção de abertura de novos canais comerciais não estava disponível para a TV2, devido à saturação do mercado.
(159)
A este respeito, a Comissão observa que, em 2009, os próprios concorrentes da TV2 lançaram novos canais (a SBS lançou o 6erene, a Canal Digital vai abrir um canal desportivo, a Viasat lançou um canal em 23 de março de 2009, e o Grupo TV4 lançou, em 9 de julho de 2009, o Canal 9).
(160)
A Dinamarca confirmou igualmente que, devido à reestruturação, a TV2 também será impedida de lançar canais de rádio (99). Este compromisso é extremamente importante, uma vez que está iminente um procedimento de concurso relativo à licença de exploração da nova estação de rádio FM 4. Inicialmente, a Dinamarca manifestou interesse na eventual participação da TV2 neste concurso, mas, mais tarde, confirmou que a oferta não teria lugar dada a investigação em curso da Comissão relativa ao plano de reestruturação, apesar de já terem sido feitos planos para tal. Por outras palavras, contrariamente ao que os concorrentes alegam, o compromisso de não abrir novos canais revelou ter um verdadeiro significado e constitui um sacrifício para a empresa. A Comissão considera este compromisso importante à luz do ponto 45 das Orientações, nos termos do qual o auxílio não deve servir para financiar novos investimentos que não sejam indispensáveis para restabelecer a viabilidade da empresa.
(161)
A Comissão considera também que as medidas compensatórias propostas são proporcionais aos efeitos de distorção das medidas de auxílio. Importa salientar que todas estas medidas terminarão na data da adoção da presente decisão. A esse respeito, a Comissão sublinha que nenhuma das medidas de auxílio à reestruturação notificadas foi ou será executada. Como se depreende dos considerandos 150 e seguintes, a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência será igualmente revogada aquando da adoção da presente decisão. Isso significa que a empresa não receberá qualquer auxílio estatal. Os pagamentos realmente efetuados no âmbito da facilidade de crédito a título de auxílio de emergência foram, no entanto, reduzidos (foram utilizados 223 milhões de DKK dos 1 000 milhões de DKK disponíveis). Com efeito, a maior parte do auxílio foi utilizado como auxílio de emergência (utilizaram-se 208 milhões de DKK dos 223 milhões até ao final de 2008, ou seja, durante o período de emergência) e os fundos da facilidade de crédito realmente utilizados já foram reembolsados ao Estado. Tão-pouco é excessivo o montante da facilidade de crédito realmente utilizado - 223 milhões de DKK - tendo em conta o volume de negócios de 2008 da TV2 ([…]%). Em função disso, a Comissão não considera necessário exigir mais medidas compensatórias à Dinamarca e à beneficiária do auxílio. Por essa razão, a Comissão não vê necessidade de outras medidas compensatórias, conforme é sugerido pelas concorrentes.
(162)
Não obstante, a Comissão não concorda com a proposta da Dinamarca no sentido de o compromisso deixar de vigorar quando tiverem terminado todas as medidas de auxílio (100). Em primeiro lugar, a própria Dinamarca tinha estipulado um período de reestruturação mais longo, isto é, até 31 de dezembro de 2012. Em segundo lugar, em parte alguma as Orientações estipulam que a duração da medida compensatória deve acompanhar a vigência das medidas de auxílio. Em terceiro lugar, o plano de reestruturação baseia-se na premissa de que só quando forem introduzidas as taxas pagas pelo utilizador, em 2012, a empresa terá acesso a financiamento externo; só então será restaurada a viabilidade a longo prazo. A própria Dinamarca argumentou que as medidas de auxílio, incluindo a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência, ainda em vigor, seriam necessárias para preencher o diferencial de liquidez até ser posto em prática um modelo de negócios mais estável para o canal de serviço público. Assim, cabia à facilidade de crédito a título de auxílio de emergência assegurar a sobrevivência da empresa até que se tivesse começado a aplicar um novo modelo de negócios. Neste contexto, a Comissão considera que o compromisso relativo às medidas compensatórias não pode cessar quando terminar o auxílio ou na data da presente decisão. Considera possível, contudo, que a obrigação de não lançar novos canais possa cessar em data anterior à do fim do período do plano de reestruturação (31 de dezembro de 2012), nomeadamente quando forem introduzidas as taxas do utilizador final (através da alteração da licença) e a TV2 estiver apta a proceder à sua cobrança.
4.5. Auxílios limitados ao mínimo necessário
(163)
Nos termos do ponto 43 das Orientações, o montante e a intensidade do auxílio devem ser limitados aos custos mínimos estritamente necessários para permitir a reestruturação. A ideia subjacente a esta disposição é a de que, depois da reestruturação, a empresa não terá liquidez excedentária que pudesse utilizar num comportamento agressivo no mercado. Os beneficiários do auxílio devem contribuir de forma significativa para o plano de reestruturação através dos seus recursos próprios, incluindo a venda de ativos que não sejam indispensáveis para a sobrevivência da empresa. Tal contribuição deve ser real e não pode incluir lucros futuros previsíveis, nomeadamente a nível dos fluxos de tesouraria. Deve ser tão elevada quanto possível e, pelo menos, de 50 % no caso das grandes empresas. A Comissão considera a TV2 uma grande empresa na aceção das Orientações.
(164)
A Comissão não partilha a opinião do Governo dinamarquês de que quaisquer medidas relativas aos custos, em particular as medidas que visam a sua redução, se qualificam automaticamente como medidas de reestruturação. Uma empresa pode incorrer em despesas decorrentes das atividades que visam a redução dos custos. Conforme explica a Dinamarca, neste caso as reduções de custos em si não representam um custo de reestruturação. A Dinamarca forneceu uma lista de custos de reestruturação «clássicos» que totaliza […] milhões de DKK e cobre custos da venda da rede de radiodifusão ([…] milhões de DKK), custos associados à transferência para o novo modelo de negócios ([…]-[…] milhões de DKK), e custos de rescisão de contratos com pessoal, honorários de juristas e consultores ([…] milhões de DKK). A Comissão aceita estes custos como custos de reestruturação.
(165)
De acordo com a prática da Comissão nestes processos, os custos de reestruturação incluem todos os custos extraordinários suportados para restabelecer a viabilidade da empresa, mas não os custos de exploração correntes durante o período de reestruturação. No entanto, o processo em apreço diz respeito às necessidades de tesouraria de uma empresa para cobrir o período de transição até ser posto em prática um modelo de negócios sustentável. Como foi já referido, a necessidade de financiamento da TV2 era genuína, visto que não conseguia aceder ao financiamento externo. Neste caso especial de reestruturação puramente financeira até à adoção pela empresa de um plano comercial mais estável, a Comissão pode aceitar também essa necessidade de financiamento como sendo um custo de reestruturação. Foi a decisão sobre a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência (1 000 milhões de DKK) que garantiu o amortecedor temporário necessário para cobrir o défice financeiro. Este instrumento, contudo, era apenas transitório, e o acesso da TV2 estava dependente do facto de esta empresa poder demonstrar uma necessidade de financiamento certificada por um auditor externo. Ao fim e ao cabo, a TV2 não utilizou em larga medida a facilidade de crédito (apenas […]%). Além disso, a maior parte do crédito utilizado ([…] milhões de DKK) foi levantada durante o período abrangido pela decisão da Comissão relativa ao auxílio de emergência, ou seja, no período de emergência de seis meses antes da apresentação do plano de reestruturação.
(166)
A contribuição da TV2 para os custos de reestruturação referidos deu-se através da venda de ativos, com a venda da rede de radiodifusão pelo montante de 640 milhões de DKK, e através de financiamento externo com a hipoteca das suas instalações em Odense pelo valor de 80 milhões de DKK. O contributo de 720 milhões de DKK ultrapassa em muito o limiar dos 50 % para as grandes empresas. Como foi referido acima, a TV2 utilizou as receitas da venda da rede para reduzir a sua dívida. O dinheiro gasto dessa forma não pode ser utilizado para outros fins. Além disso, decorre claramente do atrás exposto que todas as medidas de auxílio terminarão na data da presente decisão e que não serão adotadas novas medidas de auxílio, conforme foi notificado com o plano de reestruturação (ver considerando 150 da presente decisão). Por conseguinte, não existe o perigo de, conforme se refere no n.o 45 das Orientações, a empresa reter qualquer auxílio superior ao necessário.
4.6. Outras condições
(167)
De acordo com o n.o 46 das Orientações, a Comissão pode exigir ao Estado-Membro que adote as medidas suplementares consideradas necessárias para que a concorrência não seja falseada em prejuízo do interesse comum.
(168)
A Comissão regista os argumentos apresentados pela Dinamarca ao longo do processo de investigação formal e a vontade expressa pela beneficiária do auxílio em documentos de apoio de que o plano de reestruturação permita à TV2 utilizar as oportunidades de negócio da mesma forma que os seus pares e cobrar taxas de assinatura. A Dinamarca e a TV2 salientam ainda que a cobertura de capitais próprios atualmente elevada da TV2, com rácios de solvência (e dívida remunerada líquida) significativamente mais elevados (mais baixos) do que os dos concorrentes, é necessária apenas devido à insegurança em relação ao modelo de negócios e aos processos pendentes relativos a auxílios estatais. A TV2 e a Dinamarca manifestam a intenção geral de, assim que terminem as investigações em matéria de auxílio estatal, voltar a alinhar a estrutura de capital pela dos pares do canal.
(169)
Pela sua parte, a Comissão não vê necessidade de a TV2 possuir uma estrutura de capital diferente da dos seus pares, uma vez solucionadas as questões do modelo de negócios e dos processos judiciais pendentes. Estruturas de capital baseadas em capitais próprios (artificialmente) elevados são vantajosas para a empresa, pois poderão atrair o financiamento a taxas relativamente baixas. Igualmente importante, a TV2 deve repor a sua estrutura de capital a um nível que garanta a ausência de distorções da concorrência. A Comissão gostaria que a TV2 regressasse a uma estrutura de capital típica através do pagamento de dividendos ao Estado, e não através de um avolumar agressivo do balanço resultante de financiamento por empréstimos.
4.7. Acompanhamento e controlo anual
(170)
De acordo com os pontos 49 e 50 das Orientações, a Dinamarca assumiu o compromisso de apresentar relatórios à Comissão o mais tardar seis meses após a data de autorização do auxílio.
4.8. Questões anti-trust
(171)
A Comissão tomou conhecimento de que um dos concorrentes da TV2 apresentou uma denúncia em matéria anti-trust relativa à introdução prevista das taxas pagas pelo utilizador. A Comissão está ciente de que os aspetos de um auxílio que contrariem outras disposições particulares do Tratado, para além das que tratam os auxílios estatais, podem estar tão indissoluvelmente ligadas ao objeto do auxílio que não seja possível apreciá-las isoladamente (101). O Tribunal salientou que a obrigação de assegurar que as regras relativas aos auxílios estatais são aplicadas de forma coerente com outras disposições do Tratado é ainda mais necessária quando essas disposições prosseguem o objetivo de uma concorrência não falseada. No entanto, a jurisprudência do Tribunal reconhece que os processos em matéria de auxílio estatal e anti-trust constituem procedimentos independentes, regidos por normas específicas. O Tribunal declarou que «ao adotar uma decisão sobre a compatibilidade de um auxílio estatal com o mercado comum, a Comissão não é obrigada a aguardar o resultado de um procedimento paralelo iniciado a título do já referido Regulamento n.o 1, desde que esteja convicta, com base numa análise económica da situação e não ferida de qualquer erro manifesto de apreciação, de que o beneficiário do auxílio não se encontra em situação de desrespeito dos artigos 101.o e 102.o do TFUE» (102). Por conseguinte, não é necessário que o processo anti-trust esteja formalmente encerrado para que a Comissão tome uma decisão no processo relativo ao auxílio estatal.
(172)
A Comissão sublinha que, no processo em apreço, não é o auxílio em si (a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência), mas sim outro elemento do plano de reestruturação (as taxas pagas pelo utilizador final) que constitui a causa da denúncia em matéria anti-trust. As taxas referidas serão introduzidas no início de 2012, ou seja, após a extinção da facilidade de crédito, através de uma alteração nos termos da licença da TV2. Convém ter em consideração, também, que a maior parte do auxílio realmente utilizado foi-o durante o período de emergência e com autorização da Comissão através da decisão relativa ao auxílio de emergência, de 4 de agosto de 2008, e que todos os auxílios serão extintos imediatamente após a entrada em vigor da presente Decisão.
(173)
Se a denúncia em matéria anti-trust, ou as observações de terceiros neste processo, forem também consideradas como uma queixa contra o facto de a TV2 vir a tornar-se um canal de televisão paga, bastará dizer que a introdução de taxas de utilização do canal principal, por si só, não pode constituir uma infração à legislação anti-trust. Quando o canal principal da TV2 se tornar um canal de televisão paga, esse facto levará à entrada desse canal no mercado da televisão paga. Muito provavelmente, a entrada do canal principal da TV2 afetará apenas os concorrentes ativos nesse mercado e conduzirá, por exemplo, à saída de alguns intervenientes do mercado (os respetivos pacotes de televisão paga) ou à redução dos preços que praticam. Estas consequências, porém, são consequências normais da entrada no mercado de um concorrente viável. O simples facto de serem introduzidas taxas pagas pelo utilizador e de isso originar o aumento da concorrência não contraria os artigos 102.o e 106.o do TFUE.
(174)
O autor da denúncia e outros concorrentes alegam, no quadro das observações de terceiros, que a introdução prevista do cartão TV2-alene terá efeitos anticoncorrenciais e favorecerá o distribuidor Boxer. Em resumo, o objetivo do modelo TV2-alene consiste em os clientes receberem a TV2 gratuitamente se não tiverem adquirido outros serviços de televisão paga. Segundo o autor da denúncia, o cartão TV2-alene teria, assim, um efeito de desincentivo sobre os clientes que planeiam aderir à televisão paga, prejudicando os concorrentes da TV2. Dado que a Dinamarca abandonou o projeto do cartão TV2-alene, os argumentos sobre se teria violado as regras em matéria anti-trust deixam de ser pertinentes e, por conseguinte, não têm relevância para a legalidade do plano de reestruturação.
(175)
Quanto aos receios de alguns concorrentes de que o auxílio, enquanto tal, possa ser utilizado numa atuação agressiva no mercado, a Comissão salienta que não existem indicações de que o próprio auxílio estatal viole outras disposições do TFUE ou leve a TV2 a, automaticamente, adotar um comportamento anticoncorrencial.
(176)
A Comissão considera que o plano de reestruturação notificado satisfaz os requisitos do mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE, em conjugação com as Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação, sem prejuízo do disposto nas condições que se seguem.
(177)
Dado que, em resultado da venda da rede de radiodifusão, a empresa se encontra em melhores condições financeiras, a Comissão considera que não devem ser executadas quaisquer medidas de auxílio do plano de reestruturação (empréstimo e facilidade de crédito) e que a facilidade de crédito em vigor (autorizada pela Decisão N 287/08 da Comissão, de 4 de agosto de 2008) deve ser extinta de imediato, na data da presente decisão. A Comissão verifica que a garantia inicialmente notificada relativa à venda da rede de radiodifusão deixou de ser pertinente, visto que a venda da rede foi concluída sem a referida garantia.
(178)
A Comissão regista ainda o compromisso assumido pela Dinamarca no sentido de que a medida compensatória de não lançamento de novos canais de radiodifusão abrange canais de rádio e de televisão. Esta medida deve manter-se em vigor até 31 de dezembro de 2012 ou, se a beneficiária do auxílio puder cobrar taxas junto do utilizador final antes dessa data, até à introdução dessas taxas. Considera-se que o momento da introdução das referidas taxas corresponde à data em que a TV2 é autorizada a proceder à sua cobrança.
(179)
A Comissão toma nota do compromisso assumido pela Dinamarca de encarregar um perito financeiro independente de levar a cabo uma análise da estrutura de capital da TV2, comparando-a com a de outras empresas significativas do setor da comunicação social, e de a ajustar se ela se desviar de forma significativa da mediana ou da média do grupo de pares em análise. Se existirem motivos fortes para não se ajustar a estrutura de capital, o Governo dinamarquês poderá notificar a Comissão de uma alteração ao plano de reestruturação,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
Sob reserva do pleno respeito do plano de reestruturação notificado em 4 de fevereiro de 2009 e das condições estipuladas nos artigos 2.o, 3.o e 4.o, a facilidade de crédito concedida pela Dinamarca à TV2, e que foi autorizada como auxílio de emergência pela Comissão na sua Decisão de 4 de agosto de 2008, é compatível com o mercado interno.
Artigo 2.o
A partir da data da presente Decisão, a facilidade de crédito a título de auxílio de emergência concedida pela Dinamarca à TV2, e que foi autorizada pela Comissão na sua Decisão de 4 de agosto de 2008, será revogada. Não pode ser executada qualquer das restantes medidas de auxílio notificadas pela Dinamarca à Comissão em 4 de fevereiro de 2009.
Artigo 3.o
A medida compensatória que proíbe a TV2 de abrir novos canais para emissão de rádio e de televisão, proposta pela Dinamarca, mantém-se em vigor até ao final do período de reestruturação notificado, ou seja, 31 de dezembro de 2012. No entanto, se a TV2 for autorizada a cobrar taxas de assinatura (taxas pagas pelo utilizador final) antes dessa data, a obrigação de não lançar novos canais de rádio e de televisão deixa de vigorar a partir dessa data.
Artigo 4.o
No final de 2012 ou início de 2013, o Governo dinamarquês encarregará um perito financeiro independente de levar a cabo uma análise à estrutura de capital da TV2, comparando-a com a de outras empresas significativas do setor da comunicação social. Se a estrutura de capital da TV2 se desviar de forma significativa da mediana ou da média do grupo de pares em análise, o Governo dinamarquês compromete-se a ajustá-la na reunião da Assembleia Geral a realizar em abril de 2013, a fim de corrigir a situação.
Artigo 5.o
A Dinamarca informará a Comissão, no prazo de dois meses a contar da notificação da presente decisão, das medidas tomadas para lhe dar conformidade.
Artigo 6.o
O destinatário da presente decisão é o Reino da Dinamarca.
Feito em Bruxelas, em 20 de abril de 2011.