РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/84 НА КОМИСИЯТА
от 21 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 904/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия, считано от 22 август 2014 г.
(2)
Процедурата бе започната на 29 ноември 2013 г. вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“) - единствения производител на мононатриев глутамат в Съюза, представляващ съответно 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза.
(3)
Както е посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхваща периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на временните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето становище относно временните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията разгледа устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, и в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, внесе съответните изменения във временните заключения.
(6)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните бе даден срок, в който да представят своите коментари относно оповестяването на окончателните заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Поради липсата на коментари относно методиката за съставяне на извадката от несвързани вносители временните заключения в съображения 7 - 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(9)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е добавка в храните и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, които не са свързани с производството на храни, например за производството на почистващи препарати. Предлага се в различни по размер опаковки - от пакетчета от 0,5 g за крайния потребител до чували от 1 000 kg за разпространение на едро в насипно състояние. По-малките опаковки са за продажба на частни потребители от търговците на дребно, а по-големите - от 20 и повече килограма, са предназначени за промишления сектор. Освен това съществуват и различни степени на чистота на продукта. Характеристиките на мононатриевия глутамат обаче не се различават независимо от размера на опаковката или от степента на чистота на продукта.
(10)
Поради липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт заключенията в съображения 21 - 25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(11)
Поради липсата на коментари относно нормалната стойност изложеното в съображения 26 - 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Експортна цена
(12)
И двамата оказали съдействие производители износители от Индонезия отново изтъкнаха, че продажните цени за свързаните с тях дружества са били определени както при сделка между несвързани лица при справедливи пазарни условия и че експортната цена следва да се определи въз основа на продажната цена между дружеството майка в Индонезия и първия свързан клиент, а не въз основа на конструираната експортна цена.
(13)
В подкрепа на това твърдение и двамата производители износители заявиха, че няма доказателства между дружеството майка в Индонезия и свързаните с него дружества да е имало кръстосано компенсиране между продукти или други разходи. По тази причина заключенията, изложени в съображение 37 от регламента за временните мерки, не е трябвало да се основават на тези елементи.
(14)
Освен това един производител износител заяви, че свързаното с него дружество в Съюза не е вносител, а посредник, който е препродавал продукта в Съюза преди митническо оформяне. Същият производител износител заяви, че въз основа на това заключенията в съображение 37 от регламента за временните мерки - а именно че трансферната цена между свързаните дружества не е била на равнище, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза, не са приложими.
(15)
Веднага следва да се отбележи, че наличието на съдружие между износителя и вносителя представлява достатъчно основание Комисията да разглежда действителните експортни цени като ненадеждни, тъй като това е една от причините, поради които може да се приеме, че действителните експортни цени не са надеждни. Поради съществуването на съдружие между доставчика и вносителя цените, начислявани от доставчика на свързаното с него дружество в Съюза, са трансферни цени, които не са формирани вследствие на преговори между несвързани лица при справедливи пазарни условия, каквато е обичайната практика между независими дружества. Освен това е ясно, че разходите за дейностите на свързаното дружество и реализираният от него марж на печалбата на практика намаляват сумата, получена от производителя износител, доколкото те обикновено се поемат от вносителя.
(16)
Освен това в конкретния случай при разследването беше установено, че съответните свързани дружества не реализират устойчив марж на печалба в Съюза. Във връзка с това на първо място следва да се отбележи, че не беше възможно да се използва маржът на печалбата на един оказал съдействие несвързан вносител, тъй като информацията е поверителна и не може да се разкрива на конкуренти. По тази причина като база за сравнение бе използван маржът на печалбата от предишна процедура за друг химически продукт, произвеждан от сходна промишленост и внасян в Съюза при сходни обстоятелства, както в настоящия случай (3). Този марж на печалбата е възможно най-обективната налична база с цел да се постигне задоволителна оценка на експортната цена при сделка между несвързани лица при справедливи пазарни условия. Използваният разумен марж на печалбата е 5 %. Тъй като печалбата, реализирана от свързани дружества в Съюза, е значително под този праг и като се има предвид неустойчивият ѝ характер, трансферната цена не би могла да се счита за надеждна.
(17)
Освен това не е задължително да се представят доказателства, че между свързаните дружества действително е имало кръстосано компенсиране или че определени разходи на вносителя, които обикновено се поемат от него, са били платени от някоя от страните. Както бе посочено по-горе, тези разходи винаги се правят от свързаното дружество, ако то осъществява продажба и внос. Вследствие на съдружието между свързаните дружества не може да бъде изключено наличието на кръстосано компенсиране с други продукти или на такива разходи и поради това трансферните цени не са надеждни.
(18)
Няма значение също така дали свързаното дружество в Съюза в пълна степен изпълнява функциите на вносител, или някакви други функции. Същественият фактор е дали експортната цена на границата на Общността е надеждна. Както се посочва в съображение 15 по-горе, при настоящото разследване беше установено, че равнищата на цените между свързаните дружества в Съюза не позволяват реализирането на разумен марж на печалба. Нито един от износителите не представи доказателства защо този марж на печалбата би бил нецелесъобразен, и поради това твърденията в това отношение следва да бъдат счетени за необосновани. Няма основания и доводът, че едно от свързаните дружества не е изпълнявало функциите на вносител в Съюза, тъй като, както беше споменато по-горе, няма значение какви точно функции осъществява дружеството в Съюза. Освен това обстоятелството, че дружеството е изпълнявало само някои функции на вносител, неизбежно намира отражение в размера на разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаните дружества, но категорично не се отразява върху използвания марж на печалбата. Следва да се отбележи и друго обстоятелство - фактът, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(19)
След оповестяването на окончателните заключения двамата оказали съдействие производители износители от Индонезия отново представиха съображенията си относно определянето на експортната цена. Единият производител износител оспори констатациите, изложени в съображение 15 - а именно че самото съдружие между износителя и вносителя е достатъчно основание Комисията да разглежда действителните експортни цени като ненадеждни, и заяви, че това би било в противоречие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Освен това според същия производител износител доводите, изложени в съображение 17, че някои разходи се извършват от свързаното дружество, ако то извършва продажба и внос, не се основават на фактите по случая. На последно място, според същия производител износител Комисията не е обърнала внимание на факта, че цените за свързаното дружество и цените за независими клиенти в Съюза са сходни.
(20)
Другият производител износител отново изтъкна, че за определянето на експортната цена следва да се вземе предвид експортната му цена за първия независим клиент на границата на Съюза, и подчерта, че свързаното дружество е действало само като посредник, както и че - наред с други дейности - митническото оформяне се е извършвало от несвързаните клиенти в Съюза.
(21)
В отговор на тези твърдения следва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент Комисията счита, че въз основа на фактите по случая експортните цени следва да бъдат конструирани поради наличието на съдружие между износителите и свързаните страни. При разследването беше установено, че през разследвания период съответните свързани страни действително не са реализирали устойчив марж на печалбата в Съюза. С оглед на това функцията на свързаното дружество в Съюза не е от значение, за да се определи дали в настоящия случай експортните цени следва да бъдат конструирани. Също така, както се посочва в съображение 18 по-горе, обстоятелството, че свързаните дружества извършват само определени функции, не е пречка за прилагането на член 2, параграф 9 от основния регламент, а намира отражение в по-малките разходи по продажбите, общи и административни разходи, които да бъдат приспаднати от цената, на която разглежданият продукт е препродаден за първи път на независим купувач. На последно място следва също да се отбележи, че производителите износители не представиха никакви нови фактически доказателства, въз основа на които да се променят тези заключения. По отношение на твърдението за сходни цени за свързани и несвързани клиенти в Съюза следва да се отбележи, че то е разгледано в съображение 37 от регламента за временните мерки. При разследването беше установено, че въпреки сходните цени за независими клиенти трансферните цени между свързаните дружества не са били на равнище, което би позволило на свързаните вносители да реализират устойчива печалба в Съюза. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(22)
Доводите относно използването на конструирани експортни цени в рамките на настоящото разследване следва да бъдат отхвърлени.
(23)
Същите двама производители износители заявиха, че ако въпреки доводите им, посочени в съображения 12 - 14, експортните цени се конструират, разумният марж на печалба от 5 %, използван за конструиране на експортната цена, е завишен и вместо него следва да се използва действителният марж на печалбата на свързаните с тях дружества, тъй като цените между свързаните страни са били същите, както за независими клиенти.
(24)
Въз основа на изложеното в съображения 15 - 18 относно надеждността на трансферните цени и на маржовете на печалбата на свързаните дружества в Съюза, този довод следва да се отхвърли. Във всеки случай корекциите на разходите в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент се основават на собствените разходи по продажбите, общите и административните разходи на съответните дружества и следователно отразяват дейностите на тези дружества независимо от изпълняваните от тях функции. Следователно този довод следва да се отхвърли.
(25)
Един от горепосочените производители износители заяви, че за конкретни сделки с дружество, което не е свързано с производителя износител, експортната цена е следвало да се основава на действително платената или платима цена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. Комисията констатира обаче, че тези продажби не са експортни продажби за Съюза. Въз основа на това съответните сделки не бяха взети предвид при определянето на експортната цена. След оповестяването на окончателните заключения този производител износител оспори изключването на тези сделки въз основа на това, че Комисията следва да вземе предвид всички продажби на произведения от него разглеждан продукт в Съюза. За определянето на експортната цена обаче бяха взети предвид всички продажби за съответния независим клиент. Всяка следваща сделка от този независим клиент не трябва да се взема под внимание, тъй като, първо, тези сделки не са експортни продажби по смисъла на член 2, параграфи 8 и 9 от основния регламент, и второ, съществува риск от двойното им отчитане. Въз основа на това твърдението на производителя износител бе отхвърлено.
(26)
Поради липсата на други коментари относно определянето на експортната цена заключенията в съображения 32 - 38 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Сравнение
(27)
След оповестяването на временните заключения двамата оказали съдействие производители износители оспориха факта, че разходите за преместване на стоки от завода до склада се считат за вътрешни логистични разходи и съответно не се отразяват върху съпоставимостта на цените.
(28)
Единият производител износител е разполагал с няколко разпределителни склада на вътрешния пазар, от които мононатриевият глутамат е бил изпращан на крайните клиенти. Този производител износител твърди, че транспортните разходи от завода до складовете следва да се считат за разходи за превоз на вътрешния пазар и следва да бъдат приспаднати от нормалната стойност, тъй като при експортните продажби няма такива разходи. Другият производител износител изтъкна, че в някои случаи разходите за преместването на стоките до склада може да бъдат обвързани с конкретни фактури и следователно са пряк разход по продажбите, който е включен в цената, начислявана за сметка на клиентите, а това има отражение върху съпоставимостта на цените. Поради това тези разходи следва да бъдат приспаднати от нормалната стойност.
(29)
Складовете се считат за част от помещенията на производителя износител, а продуктът е готов за продажба едва от момента, в който постъпи в склада. Разстоянието от склада до завода е без значение, както и това дали транспортирането от завода до склада може да бъде обвързано с конкретна сделка за продажба на вътрешния пазар, тъй като тези разходи обикновено се правят преди продажбата и следователно не са пряк разход по продажбите, който има отражение върху съпоставимостта на цените. С оглед на това въз основа на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент твърденията по този въпрос следва да се отхвърлят.
(30)
След оповестяването на временните заключения оказалият съдействие производител износител, който изнася мононатриев глутамат посредством свързано дружество извън Съюза, изтъкна, че осъщественият от него износ не следва да бъде коригиран в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, тъй като свързаното дружество извън Съюза не действа в качеството на посредник и не работи с комисиона. Същият производител износител заяви също така, че надценката на свързаното дружество, въз основа на която е извършена корекцията, няма отражение върху съпоставимостта на цените, тъй като при конструирането на експортната цена Комисията вече е приспаднала разумен марж на печалба за свързаното дружество в Съюза, която обхваща всички маржове на печалба за всички сделки между дружествата. Производителят износител заяви също така, че ако изобщо се приспадат някакви разходи, от експортната цена на свързаното дружество извън Съюза следва да бъдат приспаднати само разходите по продажбите, общите и административните разходи.
(31)
При разследването беше установено, че свързаното дружество извън Съюза е начислявало надценка за всички експортни продажби за Съюза. Надценката оказва влияние върху съпоставимостта на цените, тъй като се прилага само за експортните продажби, а не и за продажбите на вътрешния пазар. Твърдението, че маржът на печалбата на свързаното дружество вече е бил взет предвид при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, не може да бъде прието. Корекциите в съответствие с член 2, параграфи 9 и 10 от основния регламент имат различна цел, правят се отделно, ясно се разграничават една от друга и се уреждат от различни материалноправни норми. Член 2, параграф 9 от основния регламент има за цел да се определи надеждна експортна цена, а член 2, параграф 10 от основния регламент - да се осигури съпоставимост между експортната цена и нормалната стойност. След като експортната цена бъде надлежно установена в съответствие с член 2, параграф 8 или 9 от основния регламент, всички допълнителни корекции в съответствие с член 2, параграф 10 вече не засягат самата експортна цена и по никакъв начин нямат за цел да се определи нормалната стойност и експортната цена. С оглед на това оказалият съдействие производител износител не отчита замисъла на корекцията по член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, чиято цел не е да се определи самата експортна цена, а цената да стане съпоставима с нормалната стойност. Поради тази причина разумният марж на печалбата, приспаднат съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, не обхваща всички възможни надценки, реализирани по същия канал за продажби. Що се отнася до сумата, която трябва да бъде коригирана, направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества и следователно действително има отражение върху цените и съпоставимостта на цените. Поради това няма основание тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. На последно място, Комисията има право да вземе предвид факта, че свързаното дружество извън Съюза получава плащане (под формата на надценка, която остава за свързаното дружество, за фактурираните от него продажби на клиенти в Съюза). За да може да изпълни условията за предприятие, което за тези плащания подлежи на облагане с корпоративен данък в съответната държава извън Съюза (в която ставката на корпоративния данък е значително по-ниска, отколкото в Индонезия), свързаното дружество трябва да осъществява реална стопанска дейност в нея. Индонезийският производител износител не може едновременно да се стреми да обезпечи благоприятните данъчни условия, произтичащи от присъствието и от икономическата дейност на свързаното дружество в държава извън Съюза, и успоредно с това в рамките на антидъмпинговата процедура да твърди, че свързаното дружество не осъществява никаква икономическа дейност. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(32)
След оповестяването на окончателните заключения производителят износител повтори твърденията си относно корекцията във връзка с надценката на свързаното с него дружество и оспори позоваването на данъчни съображения в рамките на антидъмпингово разследване. Производителят износител посочи също така, че макар да не оспорва факта, че свързаното с него дружество извършва търговска дейност в съответната трета държава, тя е ограничена по отношение на разглеждания продукт. Повторно бе изтъкнат доводът, че дейността на свързаното дружество ясно се различава от дейността на посредник и че то не получава комисиона от производителя износител във връзка с продажбите за Съюза. На последно място, производителят износител повтори твърдението си, че при конструирането на експортната цена Комисията вече е приспаднала разумен марж на печалба за свързаното дружество в Съюза, която обхваща всички маржове на печалба за всички сделки между дружествата. Във връзка с това производителят износител заяви, че при последователни продажби между свързани дружества практиката на Комисията действително би била да се приспадне само маржът на печалбата на свързаното дружество, което извършва преки продажби на независими клиенти в Съюза, а не маржовете на печалбата на другите свързани дружества в рамките на същия канал за продажби.
(33)
Следва да се отбележи, че в конкретния случай съществуването на отделен данъчен субект говори за това, че свързаната страна извън Съюза извършва значими икономически дейности, тъй като по националното данъчно право се изисква дружеството да осъществява такива дейности. В настоящия случай и както бе обяснено в съображение 31, Комисията взе под внимание обстоятелството, че съответният производител износител има свързана страна извън Съюза, която осъществява значима икономическа дейност, както и това, че свързаната страна извън Съюза е приспадала надценката за всяка сделка за продажба на разглеждания продукт между свързаните страни, което се отразява върху съпоставимостта на цените за износ на мононатриев глутамат за Съюза. Освен това, както се посочва в съображение 31, сумата, въз основа на която е направена корекцията, отразява действителната и проверена надценка, начислявана между свързаните дружества, и поради това точно отразява и дейностите на свързаното дружество. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(34)
След оповестяването на временните заключения същият производител износител възрази относно корекцията за комисионите, платени върху експортната цена, с довода, че те не са преки разходи за продажби, а са се плащали на месечна база, поради което не могат да се обвържат с конкретна сделка по продажба и нямат отражение върху съпоставимостта на цените. Според производителя износител платените комисиони са имали отражение само между свързаните дружества и следователно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент е неприложим. Въз основа на допускането, че двамата със свързаното дружество се разглеждат като един икономически субект, производителят износител заяви също така, че всяко прехвърляне на парични средства в рамките на този икономически субект не би представлявало разход или приход за него.
(35)
При разследването беше установено, че съгласно сключен комисионен договор между производителя износител и свързаното с него дружество се дължат комисиони, когато производителят износител в Индонезия продава пряко на независими клиенти на пазара на Съюза (а не чрез свързаното с него дружество). Платената комисиона е пряко свързана с нетната стойност на продажбите. Вследствие на това пряката връзка между продажбата и платената комисиона има отражение върху съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(36)
На последно място, предположението, че свързаните дружества се разглеждат като един икономически субект, е неточно. При разследването беше установено, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел и не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания вносител. Поради това свързаното дружество не може да се счита за вътрешен отдел по продажбите и тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(37)
От друга страна, ако експортните цени бъдат коригирани въз основа на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, производителят износител заяви, че платените комисиони следва също така да бъдат изключени от разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаното дружество, които са били приспаднати от цената при препродажба на първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент обаче при конструирането на надеждна експортна цена всички разходи, направени между вноса и препродажбата, следва да се приспаднат от цената при препродажба на първия независим клиент в Съюза и няма правно основание тези разходи да се компенсират с някакви приходи, както иска производителят износител. Освен това разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаното дружество в Съюза се отнасят за различен канал за продажби (т.е. чрез свързания клиент) спрямо приходите от комисиони, които спадат към канала за продажби на несвързани клиенти. На последно място, корекцията във връзка с надценката в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и определянето на експортната цена в съответствие с параграф 8 или 9 от същия член имат различна цел и представляват два различни етапа от анализа на дъмпинга.
(38)
След оповестяването на окончателните заключения производителят износител повтори твърденията си относно комисионата, описана в съображение 35, и изрази становище, че би било непоследователно, от една страна, да се приеме, че трансферните цени между свързани страни не са надеждни, а - от друга страна, експортната цена да бъде коригирана въз основа на сключения комисионен договор между свързаните страни. Производителят износител оспори също така констатациите, изложени в съображение 35, че платената комисиона е пряко свързана с нетната стойност на продажбите и следователно съществува пряка връзка между продажбата и платената комисиона, което има отражение върху съпоставимостта на цените, с довода, че комисионата се е плащала веднъж месечно и между страните не е имало обмен на подробна информация относно метода за изчисляването ѝ.
(39)
Производителят износител не представи допълнителни сведения, нито допълнителна фактическа информация, с които да обоснове твърденията си и въз основа на които да се променят посочените по-горе заключения. С оглед на това заключенията, изложени в съображения 35 - 37, се потвърждават.
(40)
След оповестяването на временните заключения един производител износител поиска да се направи корекция на нормалната стойност за разходите за реклама и търговски стимули. Производителят износител изтъкна, че тези разходи не възникват при експортните продажби за Съюза, но оказват пряко влияние върху продажната цена на вътрешния пазар. В подкрепа на това твърдение производителят износител заяви, че поне в някои случаи тези разходи могат да бъдат проследени до конкретни продажби на вътрешния пазар. На последно място, същият производител износител заяви, че разходите за реклама и търговски стимули отразяват различни равнища на търговия - от една страна, на вътрешния пазар (където мононатриевият глутамат се продава директно на търговци на дребно), и продажбите за Съюза, от друга страна (за търговци и дистрибутори).
(41)
При разследването беше установено, че разходите за реклама и търговски стимули са обвързани най-вече с клиентски сметки, а не с конкретни сделки за продажба. Те се извършват независимо от това дали продуктът в крайна сметка е бил продаден. Освен това при разследването стана ясно, че разходите, за които се твърди, че са обвързани с конкретна сделка по продажба, в действителност не са били отразени в цената. Въз основа на това беше направено заключението, че разходите за реклама и търговски стимули нямат отражение върху цените и съпоставимостта на цените и съответно твърдението следва да бъде отхвърлено.
(42)
Един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат на големи кристали (според големината на частиците) има различни физични характеристики и е бил продаван на различно равнище на търговия в сравнение с мононатриевия глутамат, изнасян за Съюза. Поради това производителят износител заяви, че мононатриевият глутамат на големи кристали следва да бъде изключен при определянето на нормалната стойност.
(43)
При разследването беше установено, че продуктът се предлага с различна големина на частиците: на прах или на фини, малки, обикновени и големи кристали. Всички те са включени в продуктовия обхват, тъй като имат еднакви основни характеристики и крайни приложения и са взаимозаменяеми. Поради това при определянето на нормалната стойност следва да бъдат включени всички видове на продукта. Освен това при разследването беше установено, че различната големина на частиците не е фактор, свързан с определянето на разходите.
(44)
Също така при разследването беше установено, че клиентите на вътрешния пазар, които са купували мононатриев глутамат на големи кристали, са купували продукта и с друга големина на частиците. Няма доказателства, че наблюдаваната разлика в цените на мононатриевия глутамат на големи кристали е свързана с физичните характеристики на продукта или с равнището на търговия, тъй като разликата в цените би могла да се свърже с други фактори, например с конкретни клиенти или с купуваните обеми. Също така производителят износител не представи в количествено изражение предполагаемата разлика във физичните характеристики. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(45)
Поради липсата на други коментари относно сравнението заключенията в съображения 39 - 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Дъмпингови маржове
(46)
Поради липсата на коментари използваната методика за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(47)
Предвид изключването на някои сделки при определянето на експортната цена за един производител износител съгласно описаното в съображение 25 и поради липсата на други коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Всички други дружества
28,4 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза
(48)
Заинтересованите страни отново заявиха, че Комисията следва да изключи оказалия съдействие производител от Съюза от промишлеността на Съюза поради неоказването на съдействие от свързан с него производител износител в Индонезия. Изтъкнат бе доводът, че тези отношения може да имат отражение върху цялостната картина по отношение на вредата.
(49)
Страните не представиха никаква нова информация или доказателства за това. По-конкретно страните не обосноваха твърдението си до каква степен това би могло да има отражение върху цялостната картина по отношение на вредата. Както се посочва в съображение 53 от регламента за временните мерки, в този случай не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител в Съюза оказа пълно съдействие на Комисията по време на разследването и бе извършена пълна проверка на дейността му. С оглед на това липсата на съдействие от един индонезийски производител износител по никакъв начин не оказа влияние върху провеждането на разследването. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(50)
След оповестяването на заключенията заинтересованите страни повториха твърдението си, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза поради неоказването на съдействие от свързан с него производител износител в Индонезия. Страните изтъкнаха, че неоказването на съдействие от страна на свързания производител износител в Индонезия може да има отражение върху цялостната картина по отношение на вредата за промишлеността на Съюза. По същество те твърдят, че цените на мононатриевия глутамат се договарят в световен мащаб и че поради тези отношения съществува риск от кръстосано компенсиране, което се изразява в по-ниски цени за клиентите на пазара в Съюза и по-високи цени на пазара в трети държави. Като не е оказал съдействие при разследването, свързаният производител износител в Индонезия не е дал възможност на Комисията да провери дали е имало кръстосано компенсиране.
(51)
Страните само изтъкнаха този довод, без да го обосноват с никакви доказателства. Във всеки случай, няма данни цените, начислявани от производителя от Съюза на клиентите му на пазара в Съюза, които бяха проверени по време на разследването, да са били занижени от съображения за кръстосано компенсиране. Напротив, както се посочва в съображение 100 от регламента за временните мерки, през разглеждания период цените на вноса от Индонезия са намалели с 8 %, като това е оказало натиск върху цените на пазара на Съюза, вследствие на което промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените си разходи. Поради това през разглеждания период промишлеността на Съюза като цяло е била принудена да намали цените си. С оглед на това твърдението беше отхвърлено.
(52)
Поради липсата на други коментари относно определянето на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза заключенията в съображения 50 и 51 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(53)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че описанието на развитието на потреблението в Съюза в съображение 55 от регламента за временните мерки е непълно. По-конкретно тази страна твърди, че спадът в потреблението, отчетен през финансовата 2011/2012 година в сравнение с финансовата 2010/2011 година, се дължи на факта, че вносът от Виетнам е бил заменен с по-евтин внос от Индонезия и по тази причина клиентите в Съюза, които не са очаквали по-нататъшно увеличаване на цените, са продали натрупаните си запаси, вследствие на което общият обем на продажбите в Съюза е намалял.
(54)
Обстоятелствата, описани от заинтересованата страна, не противоречат на заключенията в съображение 55 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението в периода от 2010/2011 до 2011/2012 финансова година се дължи най-вече на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. По-конкретно в периода от финансовата 2010/2011 година до финансовата 2011/2012 година са намалели както продажбите на промишлеността на Съюза, така и вносът от трети държави. Въпреки това за разлика от общия внос, който е намалял само с 2 % (вж. съображение 107 от регламента за временните мерки), обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 16 % (съображение 72 от регламента за временните мерки). Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съвпаднал със спад в обема на производството ѝ, както е видно от таблицата в съображение 68 от регламента за временните мерки.
(55)
Въпреки това, както става ясно от таблицата в съображение 104 от регламента за временните мерки, противно на твърдението на заинтересованата страна в периода от финансовата 2010/2011 година до финансовата 2011/2012 година вносът от Виетнам се е увеличил, а през същия период вносът от други трети държави - като Бразилия, е намалял почти с 60 %. С оглед на това констатациите не потвърждават предположението, че вносът от Индонезия е заместил вноса от Виетнам.
(56)
Освен това страната не подкрепи с доказателства твърдението си, че ползвателите са натрупали запаси преди разглеждания период и са ги продали в големи количества, когато вносът от Индонезия се е увеличил. Тези твърдения също не се потвърдиха по време на разследването. С оглед на това твърденията на заинтересованата страна в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(57)
Поради липсата на други коментари относно потреблението на Съюза заключенията в съображения 52 - 55 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Внос от засегнатата държава
(58)
Поради липсата на коментари относно вноса от засегнатата държава заключенията в съображения 56 - 66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(59)
Една заинтересована страна заяви, че намалелият обем на производството и по-слабото използване на капацитета през разглеждания период са само следствие от отбелязаното преди това значително увеличение. Поради това спадът през разглеждания период не следва да се разглежда като развитие в неблагоприятна посока и не показва наличието на вреда. Въпреки това при оценката на промените на показателите за вреда обикновено се вземат предвид само тенденциите, установени по време на разглеждания период. В настоящия случай няма основателна причина за отклонение от тази практика, така че оценката на промените на показателите за вредата да обхване по-дълъг период от време. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(60)
Същата заинтересована страна изтъкна, че евентуалното включване на странични продукти може да е завишило производствените разходи на промишлеността на Съюза, което също е оказало влияние върху рентабилността. Това твърдение е неправилно. При направената проверка надлежно бяха установени пълнотата и точността на производствените разходи на промишлеността на Съюза, включително за страничните продукти. С оглед на това твърдението следва да бъде отхвърлено.
(61)
Поради липсата на други коментари относно промените на показателите за вредата заключенията в съображения 67 - 93 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(62)
Една заинтересована страна заяви, че не при всички показатели за вреда се наблюдава неблагоприятна тенденция и че неблагоприятната тенденция само при някои показатели не е достатъчна, за да се заключи, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда.
(63)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент не всички показатели за вреда трябва да сочат неблагоприятно развитие, за да се направи заключение относно съществуването на вреда. Твърдението е неправилно и защото при разследването беше установено, че през разглеждания период почти при всички показатели за вреда се наблюдава неблагоприятна тенденция. С оглед на това твърденията следва да бъдат отхвърлени.
(64)
Въз основа на гореизложеното и поради липсата на други коментари заключенията в съображения 94 - 96 от регламента за временните мерки - а именно че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(65)
Една от страните заяви, че предвид констатациите в съображение 66 от регламента за временните мерки, а именно че среднопретегленият марж на подбиване на цените на вноса от Индонезия през разследвания период е от порядъка на 0 - 5 %, този внос не може да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като не е бил в състояние да упражни натиск върху цените на пазара в Съюза.
(66)
Установените при разследването факти не подкрепят това твърдение. Както се посочва в съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки, през разглеждания период дъмпинговият внос от Индонезия значително се е увеличил както в абсолютна стойност, така и като пазарен дял. Увеличението е съвпаднало със спад в обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Вносът в такива големи количества е принудил промишлеността на Съюза да намали продажните цени в съответствие с цените на индонезийския внос. Вследствие на това установените маржове на подбиване на цените действително не са големи. Същевременно обаче промишлеността на Съюза не е била в състояние да приведе цените си в съответствие с увеличените разходи, а това значително е намалило рентабилността ѝ през разглеждания период. Това се потвърждава от размера на установения марж на вредата, който - както е посочено в съображение 125 по-долу - е в границите от 24,9 % до 47,0 %. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(67)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на дъмпинговия внос заключенията в съображения 98 - 101 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Въздействие на вноса от Китай
(68)
Две от заинтересованите страни заявиха, че противно на заключенията в съображение 103 от регламента за временните мерки вносът от Китай е имал неблагоприятно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза и следователно е допринесъл за причинената съществена вреда.
(69)
Както се посочва в съображение 102 от регламента за временните мерки, в абсолютни стойности обемът на вноса от Китай през разглеждания период не е голям. Освен това, като се вземат предвид антидъмпинговите мита, цените на вноса са били по-големи от продажните цени на промишлеността на Съюза, както и от цените на вноса от Индонезия. Предвид обема и цените на вноса от Китай твърдението, че този внос е допринесъл за причинената съществена вреда за промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(70)
С оглед на това заключенията в съображения 102 и 103 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Внос от други трети държави
(71)
Поради липсата на коментари относно въздействието на вноса от други трети държави заключенията в съображения 104 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Развитие на потреблението в Съюза
(72)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни заяви, че спадът в продажбите на промишлеността на Съюза е съвпаднал със спад в потреблението на Съюза и следователно това е била основната причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(73)
Както се посочва в съображение 109 от регламента за временните мерки, потреблението се е свило само с 2 %, а спадът в продажбите на промишлеността на Съюза през разглеждания период е 17 %. Поради това намаленото потребление не може да обясни далеч по-големия спад в обема на продажбите. Освен това въпреки намаляващото потребление вносът от Индонезия се е увеличил. С оглед на това твърдението следва да бъде отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други коментари заключенията в съображение 109 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Износ на промишлеността на Съюза
(75)
Поради липсата на коментари относно въздействието на износа на промишлеността на Съюза заключенията в съображения 110 - 112 се потвърждават.
2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(76)
След оповестяването на временните заключения две заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на предполагаемата неефективност, присъща на използвания от промишлеността на Съюза производствен процес, включително поради неефективно използване на ресурсите.
(77)
Тези страни не уточниха естеството на тази неефективност. Както се посочва в съображение 113 от регламента за временните мерки, при разследването не бе установена никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(78)
След оповестяването една от заинтересованите страни повтори твърденията за неефективността на промишлеността на Съюза. Страната твърди, че не са били разследвани спиранията за поддръжка, преструктурирането с цел да се поемат дейностите на бивше дъщерно дружество, увеличението на разходите за труд и предстоящи значителни инвестиции, както и тяхното въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(79)
Противно на тези твърдения гореизложените фактори бяха анализирани от Комисията, както се посочва в съображения 94 - 96 (спирания за поддръжка), 89 и 90 (поемане на дейността на бивше дъщерно дружество), 91 (разходи за труд) и 82 - 83 (инвестиции) по-долу, но не бяха открити доказателства за потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
Поради липсата на други коментари относно гореизложеното заключенията в съображение 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.6. Финансовата криза
(81)
Поради липсата на коментари относно отражението на финансовата криза заключенията в съображение 114 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(82)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че причина за вредата са големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза. Същата страна изказа твърдението, че няма значение дали инвестициите са били необходими, тъй като следва да се анализира само отражението им върху състоянието на промишлеността на Съюза и по-специално върху нейната рентабилност.
(83)
Страната не обясни до каква степен направените инвестиции от промишлеността на Съюза биха могли да окажат влияние върху рентабилността ѝ. Както се посочва в съображение 116 от регламента за временните мерки, направените инвестиции от промишлеността на Съюза са се основавали на разумни стопански решения и не може да се разглеждат като необосновани. Освен това с течение на времето инвестиционните разходи се пренасят в амортизационните отчисления и съответно не са оказали значително отражение върху рентабилността на промишлеността на Съюза. С оглед на това твърденията на заинтересованата страна в това отношение бяха отхвърлени.
(84)
След оповестяването същата заинтересована страна отново изтъкна, че причина за вредата са нормативните изисквания за безопасност и големите инвестиции, които промишлеността на Съюза е направила, за да изпълни тези изисквания. Тя припомни също така, че няма значение дали става въпрос за разумни стопански решения, и че при анализа е трябвало да се вземе предвид единствено отражението върху рентабилността. На последно място, страната посочи, че пренасянето на инвестиционните разходи в амортизационните отчисления с течение на времето е без значение.
(85)
Противно на твърденията отражението на направените инвестиции върху рентабилността на промишлеността на Съюза бе взето под внимание при оценката. Пренасянето на инвестиционните разходи в амортизационните отчисления е съществен фактор при установяването на рентабилността и съответно е било необходимо да бъде взето предвид. Поради това този довод беше отхвърлен.
(86)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на инвестициите и нормативните изисквания за безопасност в ЕС заключенията в съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.8. Разходи за суровини и други разходи
2.8.1. Производствени разходи
(87)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че намаляването на рентабилността се дължи на успоредното увеличаване на производствените разходи като цяло. Следователно причина за вредата е било увеличаването на производствените разходи, а не вносът от Индонезия.
(88)
Както се посочва в съображение 100 от регламента за временните мерки, поради натиска върху цените, предизвикан от вноса на мононатриев глутамат от Индонезия, не е било възможно увеличението на производствените разходи да бъде отразено в продажните цени. Поради това намаляването на рентабилността се дължи главно на увеличението на дъмпинговия внос и този довод следва да бъде отхвърлен.
2.8.2. Поемане на дейността на бивше дъщерно дружество
(89)
Същата заинтересована страна твърди, че не са били анализирани в достатъчна степен последиците за рентабилността на промишлеността на Съюза, свързани с поемането на дейността на бивше дъщерно дружество. Според страната това е повлияло неблагоприятно на рентабилността и следователно е причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(90)
Комисията допълнително проучи въздействието от поемането на дейността на бившето дъщерно дружество върху съответните показатели за вредата - като производствените разходи, заетостта, инвестициите и рентабилността. Следва да се отбележи, че дъщерното дружество е участвало само в продажбата на разглеждания продукт. Установено бе, че през финансовата година, през която е поета дейността на дъщерното дружество (2011/2012), промишлеността на Съюза е работила на печалба. Рентабилността става отрицателна величина през следващата финансова година (2012/2013). Това обаче е съвпаднало с увеличения обем на вноса от Индонезия, който през същата година реално се е удвоил. Въз основа на това при анализа не беше потвърдено, че поемането на дейността на бившето дъщерно дружество е оказало съществено неблагоприятно отражение върху рентабилността, и твърденията в това отношение следва да се отхвърлят.
2.8.3. Разходи за труд
(91)
Няколко страни заявиха, че причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е увеличаването на разходите за труд. Въпреки че увеличените разходи за труд са една от причините, довели да увеличаване на общите разходи през разглеждания период, при разследването беше установено, че отражението им върху нарастването на общите производствени разходи е незначително (точната цифра не може да бъде посочена от съображения за поверителност). Въз основа на това не може да се приеме, че увеличените разходи за труд са причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(92)
След оповестяването една от заинтересованите страни изтъкна, че разходите за труд не следва да се оценяват изолирано, а е трябвало да се отчете общото отражение от увеличението на различните елементи, формиращи разходите.
(93)
Както бе посочено в съображения 87 и 88, Комисията направи оценка на увеличението на производствените разходи като цяло и съответно твърдението беше отхвърлено.
2.8.4. Спирания за поддръжка
(94)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни заяви, че спадът в производството и продажбите се дължи на извършваните от промишлеността на Съюза спирания за поддръжка, което от своя страна е довело до намаляване на обема на продажбите. Поради това намалението в обема на производството и на продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се приписва на вноса от Индонезия.
(95)
При разследването беше установено, че спадът в производството между финансовата 2012/2013 година и разследвания период наистина съвпада с продължително спиране на производството за извършване на техническа поддръжка, но това е било направено само в опит да се намалят големите запаси, натрупани вследствие от намаляването на продажбите в предходни години в рамките на разглеждания период.
(96)
Поради това спадът в производството и продажбите е последица от увеличението на дъмпинговия внос на мононатриев глутамат от Индонезия и този довод следва да се отхвърли.
(97)
След оповестяването друга заинтересована страна отново изказа твърдението, че вредата се дължи на спиранията за поддръжка и няма значение дали те са били необходими, или не. Страната заяви, че е трябвало да бъде взето предвид само отражението на спиранията върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(98)
Както бе посочено в съображения 95 и 96, спиранията за поддръжка са последица от намалелите продажби, които на свой ред са следствие от увеличения дъмпингов внос от Индонезия. Вносът от Индонезия действително е предизвикал спирания за поддръжка, които поради това не могат да се преценят самостоятелно, нито може да се смята, че това е нарушило причинно-следствената връзка между вноса и понесената вреда. С оглед на това представеният от заинтересованата страна довод беше отхвърлен.
2.8.5. Обезценяване на индонезийската рупия
(99)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че обезценяването на индонезийската рупия в периода януари 2012 г. - януари 2014 г. е осигурило на производителите износители сравнително предимство, което не е свързано с техните ценови решения. Същата страна заяви, че следва да се проучи въздействието на този фактор.
(100)
В тази връзка следва да се припомни, че възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, спада на цените и оказвания ценови натиск. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута, за да има съпоставима основа. При тези обстоятелства използването на обменни курсове гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От гореизложеното е видно, че в настоящия случай обменният курс не може да се разглежда като фактор, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, тъй като е неразривно свързан с вноса. С оглед на това доводът следва да бъде отхвърлен.
2.8.6. Заключения
(101)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на разходите за суровини и други разходи заключенията в съображения 117 - 120 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(102)
Поради липсата на други коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения 121 - 125 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 127 - 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на вносители/търговци
(104)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци изложеното в съображения 130 - 132 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите
(105)
След оповестяването на временните заключения един ползвател отново изказа твърдението си, описано в съображение 140 от регламента за временните мерки, че се очаква потреблението на мононатриев глутамат в Съюза значително да се повиши, по-специално поради наложената от ЕС забрана за употребата на фосфати и други фосфорни съединения, които според ползвателя ще бъдат заместени от мононатриевия глутамат, използван в отраслите за производство на нехранителни продукти. Същият ползвател освен това заяви, че промишлеността на Съюза няма достатъчен капацитет да задоволи нарастващото търсене на пазара в Съюза. Той изтъкна също така, че нарастването на потреблението ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като тя ще може да увеличи обема на продажбите си. Същият ползвател отново изказа твърдението си, че няма да има достатъчно алтернативни източници на доставки, по-специално защото производителите в други трети държави са част от същата група дружества като предприятието, представляващо промишлеността на Съюза, и поради това не снабдяват пазара на Съюза.
(106)
Както се посочва в съображение 141 от регламента за временните мерки, трудно е да се предвиди какво отражение ще има върху промишлеността на Съюза новата нормативна уредба в Съюза във връзка със забраната за използване на фосфати и фосфорни съединения. По-специално страната не представи никаква информация или доказателства дали и в каква степен това ще увеличи търсенето на мононатриев глутамат в Съюза.
(107)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет и ще може да увеличи обема на производството си, така че поне отчасти да задоволи увеличеното търсене на пазара на Съюза. Общият производствен капацитет на Съюза е по-голям от общото потребление в Съюза през разследвания период.
(108)
Що се отнася до алтернативните източници на доставки - и както вече бе посочено в съображение 147 от регламента за временните мерки - при разследването беше установено, че мононатриев глутамат се произвежда в няколко трети държави. В началото на разглеждания период, т.е. през финансовата 2010/2011 година, вносът от други трети държави (например Бразилия, Виетнам и Корея) е имал значителен пазарен дял, който е намалял едва след като се е увеличил вносът на ниски цени от Индонезия. При разследването също така се установи, че в няколко трети държави има доставчици, които не са част от същата група като предприятието, представляващо промишлеността на Съюза. Ако равнопоставените условия на пазара на Съюза бъдат възстановени, вносът от други трети държави би могъл да се възобнови.
(109)
Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(110)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза значително ще се увеличи поради предстоящата забрана на употребата на фосфати и че промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да задоволи нарастващото търсене в Съюза. Въпреки това страната не представи никаква нова информация или конкретни доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е взела предвид дела на мононатриевия глутамат в общите разходи за производството на почистващи препарати. Страната обаче не представи никакви нови данни, които опровергават констатациите, изложени в съображения 138 и 139 от регламента за временните мерки, а именно че евентуалното въздействие на мерките върху това дружество ще бъде ограничено. С оглед на това твърдението беше отхвърлено.
(112)
На последно място, същата заинтересована страна посочи, че не са взети предвид допълнителните разходи за нехранителната промишленост и за ползвателите на нехранителни продукти. Въпреки това страната не представи никаква нова информация или доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(113)
Друг ползвател заяви, че следва да се оцени общото отражение на мерките срещу Индонезия и Китай върху ползвателите.
(114)
Въздействието, което ще имат за ползвателите предприетите мерки по отношение на двете държави, бе анализирано в съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално с оглед на алтернативни източници на доставки. Както бе посочено в съображение 108, анализът показа, че редица трети държави биха могли да изнасят мононатриев глутамат в Съюза. Тези трети държави са били представени на пазара на Съюза преди навлизането на големи количества дъмпингов внос от Индонезия.
(115)
Беше изказано твърдението, че - като се има предвид голямата конкурентоспособност на пазара на Съюза на готови хранителни продукти - ползвателите не са в състояние да прехвърлят допълнителните разходи за антидъмпинговото мито на крайния потребител.
(116)
Както се посочва в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки, в сектора на храните и напитките мононатриевият глутамат представлява едва около 5 % от общите разходи на оказалите съдействие дружества за производството на продуктите, съдържащи мононатриев глутамат. Беше установено, че тези дружества работят на печалба. Заинтересованата страна не представи никаква информация, която опровергава тези констатации. Поради това заключенията в съображение 136 от регламента за временните мерки, че мерките ще имат само ограничено въздействие върху тези дружества, се потвърждават, а твърдението във връзка с това следва да бъде отхвърлено.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(117)
След оповестяването на временните заключения двама доставчици оспориха заключението в съображение 143 от регламента за временните мерки с довода, че ако промишлеността на Съюза преустанови работа, това би имало съществено отражение върху тяхната стопанска дейност. Те заявиха, че ако промишлеността на Съюза престане да произвежда мононатриев глутамат, това ще се отрази неблагоприятно върху цялостната им стопанска дейност, тъй като захарните заводи не могат да спрат да произвеждат определено количество захарни сиропи и меласи, а техен основен купувач е промишлеността на Съюза. Ако захарта в този вид не се продаде, това ще се отрази на общата ефективност на предприятието.
(118)
Тъй като не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение, то не може да бъде взето предвид.
5. Други доводи
(119)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение, с довода, че с налагането на мерки по отношение на мононатриевия глутамат промишлеността на Съюза ще има сравнително предимство на пазара на Съюза. Не бяха представени обаче нови доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това заключенията в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждават, а твърдението следва да се отхвърли.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза заключенията в съображения 126 - 148 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(121)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни оспори целевата печалба, използвана, за да се определи степента на отстраняване на вредата съгласно посоченото в съображение 151 от регламента за временните мерки. Същата страна изказа твърдението, че марж на печалбата преди данъчно облагане от порядъка на 3 - 5 % би бил разумна, пазарнообвързана печалба въз основа на нетната печалба преди данъчно облагане, реализирана от производители на мононатриев глутамат в две държави в Азия през 2013 г.
(122)
Маржът на печалбата, използван за установяване на степента на отстраняване на вредата, съответства на маржа на печалбата, който промишлеността на Съюза основателно би могла да очаква да реализира при нормални условия на конкуренция. Както се посочва в съображение 151 от регламента за временните мерки, дъмпинговият внос от Индонезия е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период. По тази причина бе счетено за целесъобразно маржът на печалбата да бъде установен въз основа на първите две години от разглеждания период.
(123)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата заключенията в съображения 150 - 152 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Окончателни мерки
(124)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на равнището на дъмпинговите маржове в съответствие с правилото за по-ниското мито. В този случай индивидуалната ставка на митото за един производител износител бе преразгледана след оповестяването на временните заключения, тъй като някои сделки не бяха взети предвид при определянето на експортната му цена.
(125)
Въз основа на гореизложеното ставката, при която ще бъдат наложени митата, се определя, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Окончателно антидъмпингово мито
(%)
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9 - 40,2]
7,2
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(126)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението по отношение на тези дружества, установено по време на разследването. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за всички други дружества. За тях не следва да се прилагат индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита.
(127)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, ако впоследствие промени наименованието си. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (4). Искането трябва да съдържа цялата необходима информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(128)
С цел да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне поради голямата разлика в митническите ставки, е необходимо да се въведат специални мерки, за да се гарантира прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за всички други дружества.
(129)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
3. Окончателно събиране на временното мито
(130)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани.
(131)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 904/2014, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2015 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/84
z 21. januára 2015,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 904/2014 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) a s platnosťou od 22. augusta 2014 uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii.
(2)
Konanie sa začalo 29. novembra 2013 na základe podnetu, ktorý 16. októbra 2013 podala spoločnosť Ajinomoto Foods Europe SAS (ďalej len „navrhovateľ“), ktorá je jediným výrobcom glutamanu sodného v Únii, a tak predstavuje 100 % celkovej výroby glutamanu sodného v Únii.
(3)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 20 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Ďalší postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné antidumpingové clo (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia posúdila ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravila predbežné zistenia.
(6)
Komisia informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa konečného zverejnenia.
(7)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a prípadne zohľadnili.
3. Výber vzorky
(8)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa metódy výberu vzorky neprepojených dovozcov, potvrdzujú sa predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 7 až 19 dočasného nariadenia.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(9)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, príslušným výrobkom je glutaman sodný s pôvodom v Indonézii, v súčasnosti patriaci pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (ďalej len „príslušný výrobok“). Glutaman sodný je prídavnou látkou v potravinách, ktorá sa používa najmä ako látka na zvýraznenie chuti v polievkach, bujónoch, rybacích a mäsových jedlách, v zmesiach korenín a v hotových jedlách. Vyrába sa vo forme bielych kryštálov rôznych veľkostí a bez zápachu. Glutaman sodný sa používa aj v chemickom priemysle v „nepotravinárskych“ výrobkoch, ako sú napríklad detergenty. Je k dispozícii v rôznych veľkostiach balenia, od spotrebiteľských balení s hmotnosťou 0,5 g až po veľkoobjemové vrecia s hmotnosťou 1 000 kg. Menšie balenia sa predávajú prostredníctvom maloobchodných predajcov súkromným spotrebiteľom, zatiaľ čo väčšie balenia s hmotnosťou 20 kg a viac sú určené pre priemyselných používateľov. Okrem toho existujú rôzne stupne čistoty. Neexistujú však žiadne rozdiely v charakteristických vlastnostiach glutamanu sodného, ktoré by záviseli od veľkosti balenia alebo stupňa čistoty.
(10)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, závery uvedené v odôvodneniach 21 až 25 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
C. DUMPING
1. Normálna hodnota
(11)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty, odôvodnenia 26 až 31 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Vývozná cena
(12)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z Indonézie zopakovali svoje tvrdenia, že predajné ceny, ktoré účtujú svojim prepojeným spoločnostiam, zodpovedajú bežným trhovým podmienkam a že stanovenie vývoznej ceny by sa preto malo zakladať skôr na predajnej cene, ktorú materská spoločnosť z Indonézie účtuje prvému prepojenému zákazníkovi, než na vytvorenej vývoznej cene.
(13)
Na podporu tohto tvrdenia obaja vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že nie sú k dispozícii žiadne dôkazy týkajúce sa krížovej kompenzácie medzi výrobkami alebo inými nákladmi vzniknutými medzi materskou spoločnosťou v Indonézii a jej prepojenými spoločnosťami. Závery uvedené v odôvodnení 37 dočasného nariadenia preto nemali byť založené na týchto prvkoch.
(14)
Jeden vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že jeho prepojená spoločnosť z Únie nebola dovozcom, ale sprostredkovateľom, ktorý výrobok ďalej predával pred colným odbavením. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že na danom základe by závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení 37 dočasného nariadenia, t. j. že transferová cena medzi prepojenými spoločnosťami nedosahovala výšku, ktorá by prepojeným dovozcom mohla umožniť vytvárať v Únii primeraný zisk, preto neplatili.
(15)
Na úvod je potrebné poznamenať, že samotná skutočnosť, že existuje spojenie medzi vývozcom a dovozcom, stačí na to, aby Komisia mohla považovať skutočné vývozné ceny za nespoľahlivé, pretože existencia spojenia medzi vývozcom a dovozcom je jeden z niekoľkých dôvodov, pre ktoré sa skutočné vývozné ceny môžu považovať za nespoľahlivé. Vzhľadom na spojenie medzi dodávateľom a dovozcom sú ceny účtované dodávateľom jeho prepojenej spoločnosti v Únii transferovými cenami, ktoré nie sú výsledkom rokovaní za trhového odstupu obvykle prevládajúcich medzi nezávislými spoločnosťami. Navyše je zrejmé, že náklady vznikajúce v súvislosti s činnosťami prepojenej spoločnosti a ziskové rozpätie takejto spoločnosti v podstate znižujú sumu, ktorú dostane vyvážajúci výrobca, pretože ich spravidla znáša dovozca.
(16)
Okrem toho v tomto prípade prešetrovanie ukázalo, že príslušné prepojené spoločnosti nedosahovali v Únii udržateľné ziskové rozpätie. V tejto súvislosti je potrebné najprv poznamenať, že ziskové rozpätie neprepojeného spolupracujúceho dovozcu sa nemohlo použiť, pretože bolo dôverné, a teda nemohlo byť sprístupnené konkurentom. Preto sa ako referenčná hodnota použilo ziskové rozpätie, ktoré sa použilo v predchádzajúcom konaní týkajúcom sa iného chemického výrobku, ktorý vyrába podobný priemysel a ktorý sa dováža do Únie za podobných okolností ako v tomto prípade (3). Toto ziskové rozpätie je najobjektívnejším základom, ktorý je k dispozícii na účely uspokojivého odhadnutia vývoznej ceny zodpovedajúcej trhovým cenám. Použité primerané ziskové rozpätie dosahovalo výšku 5 %. Vzhľadom na to, že zisk dosiahnutý prepojenými spoločnosťami v Únii je podstatne nižší než táto prahová hodnota, a vzhľadom na neudržateľný charakter takéhoto zisku sa transferová cena nemohla považovať za spoľahlivú.
(17)
Navyše nesporné dôkazy o tom, že medzi prepojenými spoločnosťami skutočne došlo ku krížovej kompenzácii alebo vzniku určitých nákladov, ktoré obvykle znáša dovozca, ale zaplatila ich ľubovoľná strana, nie sú nevyhnutne potrebné. Ako už bolo uvedené, tieto náklady vždy vznikajú prepojenej spoločnosti, a to vtedy, keď táto spoločnosť vykonáva funkcie predaja a dovozu. V dôsledku spojenia medzi prepojenými spoločnosťami nemožno vylúčiť existenciu krížovej kompenzácie prostredníctvom iných výrobkov ani vznik takýchto nákladov, a preto sú transferové ceny nespoľahlivé.
(18)
Rovnako nie je relevantné, či prepojená spoločnosť v Únii vykonáva všetky funkcie dovozcu alebo iné funkcie. Rozhodujúce je, či je vývozná cena na úrovni hranice Spoločenstva spoľahlivá. Ako je uvedené v odôvodnení 15, pri súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že úrovne cien účtovaných medzi prepojenými spoločnosťami neumožnili prepojeným spoločnostiam v Únii dosiahnuť primerané ziskové rozpätie. Žiadny z vývozcov neposkytol dôkazy o tom, prečo by toto ziskové rozpätie bolo neprimerané, a preto by sa tvrdenia v tejto súvislosti mali považovať za neopodstatnené. Tvrdenie, že jedna z týchto prepojených spoločností nevykonávala v Únii funkcie dovozcu, nebolo opodstatnené, keďže, ako už bolo uvedené, nie je podstatné, ktoré konkrétne funkcie spoločnosť v Únii vykonávala. Okrem toho skutočnosť, že spoločnosť vykonávala len niektoré funkcie dovozcu, sa nevyhnutne odráža v sume predajných, všeobecných a administratívnych nákladov prepojených spoločností, ale určite nie v použitom ziskovom rozpätí. Navyše je potrebné uviesť, že skutočnosť, že prepojená spoločnosť vykonáva určité činnosti pred dovozom, neznamená, že vývoznú cenu nie je možné vytvoriť na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi s potrebnými úpravami podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(19)
V nadväznosti na konečné zverejnenie dvaja spolupracujúci indonézski vyvážajúci výrobcovia zopakovali svoje tvrdenia týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny. Jeden vyvážajúci výrobca spochybnil zistenia uvedené v odôvodnení 15, t. j. že samotná skutočnosť, že existuje spojenie medzi vývozcom a dovozcom, stačí na to, aby Komisia mohla považovať skutočné vývozné ceny za nespoľahlivé, a tvrdil, že je to v rozpore s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Ten istý vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že úvahy uvedené v odôvodnení 17, t. j. že určité náklady vznikali prepojenej spoločnosti, keď vykonávala funkcie predaja a dovozu, nevychádzali z okolností tohto prípadu. A napokon tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia sa nezaoberala skutočnosťou, že úroveň cien účtovaných prepojenej spoločnosti a úroveň cien účtovaných nezávislým zákazníkom v Únii boli podobné.
(20)
Druhý vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že pri stanovení vývoznej ceny by sa mala zohľadniť jeho vývozná cena účtovaná prvému nezávislému zákazníkovi na hranici Únie, pričom zdôraznil, že prepojená spoločnosť vystupovala len ako sprostredkovateľ a že okrem iného colné odbavenie vykonávali neprepojení zákazníci v Únii.
(21)
V odpovedi na tieto tvrdenia treba uviesť, že Komisia sa v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia domnievala, že na základe okolností tohto prípadu by sa vývozné ceny mali vytvoriť, pretože existuje spojenie medzi vývozcami a prepojenými stranami. Prešetrovaním sa skutočne ukázalo, že príslušné prepojené strany nedosiahli počas obdobia prešetrovania v Únii udržateľné ziskové rozpätie. V tejto súvislosti nie je pri určovaní toho, či by sa mali v tomto prípade vývozné ceny vytvoriť, podstatná funkcia prepojenej spoločnosti v Únii. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 18, skutočnosť, že prepojené spoločnosti vykonávajú iba určité funkcie, nie je prekážkou uplatnenia článku 2 ods. 9 základného nariadenia, odráža sa však v nižšej sume predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, ktorá sa odpočíta od ceny, za akú sa príslušný výrobok prvýkrát ďalej predá nezávislému kupujúcemu. Na záver treba uviesť aj to, že vyvážajúci výrobcovia neposkytli žiadne nové konkrétne dôkazy, ktoré by mohli tieto závery zvrátiť. Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa podobných úrovní cien účtovaných prepojeným a nezávislým zákazníkom v Únii, je potrebné poznamenať, že toto tvrdenie sa riešilo v odôvodnení 37 dočasného nariadenia. Prešetrovaním sa zistilo, že napriek podobnosti s úrovňami cien účtovaných nezávislým zákazníkom nedosahovali transferové ceny účtované medzi prepojenými spoločnosťami výšku, ktorá by prepojeným dovozcom umožňovala vytvárať v Únii udržateľný zisk. Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(22)
Tvrdenia týkajúce sa použitia vytvorených vývozných cien v súčasnom prešetrovaní by sa preto mali zamietnuť.
(23)
Tí istí dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že ak by sa vývozné ceny vytvorili napriek ich tvrdeniam uvedeným v odôvodneniach 12 až 14, bolo by primerané ziskové rozpätie vo výške 5 %, ktoré sa použilo na vytvorenie vývoznej ceny, nadhodnotené, a že namiesto toho by sa malo použiť skutočné ziskové rozpätie ich prepojených spoločností, keďže ceny účtované medzi prepojenými stranami boli na rovnakej úrovni ako ceny účtované nezávislým zákazníkom.
(24)
Na základe úvah uvedených v odôvodneniach 15 až 18, ktoré sa týkajú spoľahlivosti transferových cien a ziskových rozpätí prepojených spoločností v Únii, by sa toto tvrdenie malo zamietnuť. V každom prípade vychádzali úpravy vykonané v prípade vzniknutých nákladov v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia z vlastných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov príslušných spoločností, a preto odrážali činnosti týchto spoločností bez ohľadu na ich funkcie. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(25)
Jeden z uvedených vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že v prípade špecifických transakcií so spoločnosťou, ktorá s ním nie je prepojená, mala byť vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia založená na skutočne zaplatených alebo splatných cenách. Komisia však zistila, že pri danom predaji nešlo o predaj na vývoz do Únie. Na tomto základe boli predmetné transakcie vylúčené zo stanovenia vývoznej ceny. V nadväznosti na konečné zverejnenie daný vyvážajúci výrobca spochybnil toto vylúčenie, a to na základe toho, že Komisia by mala vziať do úvahy celý predaj príslušného výrobku, ktorý vyrobil tento vyvážajúci výrobca, v Únii. Na účely stanovenia vývoznej ceny sa však zohľadnil celý predaj príslušnému nezávislému zákazníkovi. Do úvahy sa nesmú brať žiadne následné transakcie tohto nezávislého zákazníka, pretože po prvé nejde o predaj na vývoz v zmysle článku 2 ods. 8 a 9 základného nariadenia a po druhé existuje riziko dvojitého započítania tohto predaja. Na tomto základe sa tvrdenie vyvážajúceho výrobcu zamietlo.
(26)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny, potvrdzujú sa závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 32 až 38 dočasného nariadenia.
3. Porovnanie
(27)
Po dočasnom zverejnení dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia namietali proti tomu, aby sa náklady vynaložené na presun tovaru z výrobného závodu do skladu považovali za vnútorné logistické náklady, ktoré by tak nemali vplyv na porovnateľnosť cien.
(28)
Jeden z vyvážajúcich výrobcov mal na domácom trhu niekoľko distribučných skladov, z ktorých sa glutaman sodný zasielal konečným zákazníkom. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že náklady na prepravu zo závodu do skladov by sa mali považovať za náklady na prepravu na domácom trhu a mali by sa odrátať od normálnej hodnoty, keďže pri predaji na vývoz žiadne takéto náklady nevznikajú. Druhý vyvážajúci výrobca tvrdil, že v niektorých prípadoch by náklady na presun tovaru do skladu mohli byť spojené s konkrétnou faktúrou, a preto predstavujú priame predajné náklady, pričom tieto náklady sú zahrnuté do ceny účtovanej zákazníkom, a teda ovplyvňujú porovnateľnosť cien. Preto by sa mali odrátať od normálnej hodnoty.
(29)
Sklady sa považujú za súčasť priestorov vyvážajúceho výrobcu, pričom výrobok je pripravený na predaj len od okamihu, keď je v sklade. Vzdialenosť skladu od závodu nie je podstatná, rovnako ako aj skutočnosť, či preprava zo závodu do skladu môže byť spojená s konkrétnou predajnou transakciou na domácom trhu, keďže tieto náklady obvykle vznikajú pred predajom, a preto nie sú priamymi predajnými nákladmi, ktoré majú vplyv na porovnateľnosť cien. Preto by sa na základe článku 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia mali tvrdenia v tejto súvislosti zamietnuť.
(30)
Po dočasnom zverejnení spolupracujúci vyvážajúci výrobca, ktorý vyvážal glutaman sodný prostredníctvom prepojenej spoločnosti so sídlom mimo Únie, tvrdil, že jeho vývoz by sa nemal upravovať na základe článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, keďže prepojená spoločnosť mimo Únie nekonala ako sprostredkovateľ a nedostávala za svoju činnosť províziu. Tento vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že prirážka pre príslušnú prepojenú spoločnosť, ktorá slúžila ako základ pre vykonanú úpravu, nemá vplyv na porovnateľnosť cien, pretože Komisia pri vytváraní vývoznej ceny už odpočítala primerané ziskové rozpätie na úrovni prepojenej spoločnosti v Únii, ktorým sa pokryli všetky ziskové rozpätia v rámci všetkých transakcií medzi spoločnosťami. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že ak sa má od vytvorenej vývoznej ceny niečo odpočítavať, mali by to byť iba predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojenej spoločnosti so sídlom mimo Únie.
(31)
Prešetrovaním sa zistilo, že prepojená spoločnosť so sídlom mimo Únie účtovala prirážku v prípade každého predaja na vývoz do Únie. Prirážka ovplyvnila porovnateľnosť cien, pretože sa vzťahovala len na predaj na vývoz, a nie na predaj na domácom trhu. Tvrdenie, že rozpätie zisku prepojenej spoločnosti sa zohľadnilo už pri vytváraní vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, nemohlo byť prijaté. Je to preto, že úpravy podľa článku 2 ods. 9 a 10 základného nariadenia majú odlišné ciele, sú samostatné a navzájom sa líšia, pričom sa riadia rôznymi hmotnoprávnymi pravidlami. Cieľom článku 2 ods. 9 základného nariadenia je stanoviť spoľahlivú vývoznú cenu, zatiaľ čo cieľom článku 2 ods. 10 základného nariadenia je zabezpečiť porovnateľnosť vývoznej ceny a normálnej hodnoty. Po náležitom stanovení vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 8 alebo 9 základného nariadenia sa všetky ďalšie úpravy podľa jeho článku 2 ods. 10 už netýkajú vývoznej ceny ako takej a nie sú v žiadnom prípade určené na stanovenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny ako takej. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca preto prehliada účel úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, ktorým je zabezpečiť cenu porovnateľnú s normálnou hodnotou, a nie stanoviť vývoznú cenu ako takú. Preto primerané ziskové rozpätie odpočítané podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia nezahŕňa prípadnú prirážku uplatnenú v rámci toho istého predajného kanála. Pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má upraviť, uskutočnená úprava odráža prirážku, ktorá bola skutočne účtovaná medzi prepojenými spoločnosťami, a teda skutočne ovplyvnila ceny a ich porovnateľnosť. Nie je preto dôvod nahradiť ju inou teoretickou sumou. A napokon Komisia je oprávnená zohľadniť skutočnosť, že prepojená spoločnosť so sídlom mimo Únie dostáva platbu (vo forme prirážky, ktorú si prepojená spoločnosť ponecháva pri predaji a ktorú fakturuje zákazníkom v Únii). Na to, aby sa prepojená spoločnosť mohla považovať za podnik podliehajúci dani z príjmu právnických osôb v krajine mimo Únie (ktorá má podstatne nižšie sadzby dane z príjmov právnických osôb ako Indonézia), pokiaľ ide o tieto platby, musí v danej krajine uskutočňovať skutočnú hospodársku činnosť. Indonézsky vyvážajúci výrobca sa ako taký nemôže snažiť zabezpečiť priaznivé daňové zaobchádzanie, ktoré získava vďaka prítomnosti prepojenej spoločnosti v krajine mimo Únie a jej hospodárskej činnosti v tejto oblasti jurisdikcie, a zároveň v rámci antidumpingového konania tvrdiť, že prepojená spoločnosť nevykonáva žiadnu hospodársku činnosť. Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(32)
Po konečnom zverejnení daný vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenia týkajúce sa úpravy vykonanej v prípade prirážky jeho prepojenej spoločnosti a vzniesol námietku proti tomu, aby sa v rámci antidumpingového prešetrovania zohľadňovala otázka daní. Tento vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že hoci nepopiera, že jeho prepojená spoločnosť vyvíjala obchodné činnosti v dotknutej tretej krajine, rozsah týchto činností v súvislosti s príslušným výrobkom bol obmedzený. Okrem toho zopakoval tvrdenie, že činnosti prepojenej spoločnosti sa jasne líšili od činností sprostredkovateľa, pričom prepojená spoločnosť nedostávala od vyvážajúceho výrobcu v súvislosti s predajom do Únie žiadnu províziu. A napokon vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že Komisia pri vytváraní vývoznej ceny už odpočítala primerané ziskové rozpätie na úrovni prepojenej spoločnosti v Únii, čím sa pokryli všetky ziskové rozpätia vzťahujúce sa na všetky transakcie medzi spoločnosťami. Vyvážajúci výrobca v tejto súvislosti tvrdil, že v prípade následných predajov medzi prepojenými spoločnosťami Komisia skutočne zvykne odpočítať iba ziskové rozpätie prepojenej spoločnosti, ktorá predáva výrobky priamo nezávislému zákazníkovi v Únii, ale nie ziskové rozpätia ostatných prepojených spoločností v rovnakom predajnom kanáli.
(33)
Je potrebné poznamenať, že v tomto prípade môže existencia samostatného daňového subjektu slúžiť ako ukazovateľ významných hospodárskych činností uskutočňovaných prepojenou spoločnosťou so sídlom mimo Únie, keďže takéto činnosti sa vyžadujú podľa vnútroštátneho daňového práva. V tomto prípade, ako sa uvádza v odôvodnení 31, Komisia vzala do úvahy skutočnosť, že dotknutý vyvážajúci výrobca má prepojenú stranu mimo Únie, ktorá vyvíja významnú hospodársku činnosť, a skutočnosť, že prepojená strana mimo Únie odpočítavala pri každej predajnej transakcii týkajúcej sa príslušného výrobku uskutočnenej medzi prepojenými stranami prirážku, čo ovplyvnilo porovnateľnosť cien v prípade vývozu glutamanu sodného do Únie. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 31, suma, na ktorej bola úprava založená, odrážala skutočnú overenú prirážku účtovanú medzi prepojenými spoločnosťami, a preto presne odrážala aj činnosti prepojenej spoločnosti. Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(34)
Po dočasnom zverejnení ten istý vyvážajúci výrobca vzniesol námietku proti úprave vykonanej v súvislosti s províziami vyplatenými na základe vývoznej ceny, pričom tvrdil, že nešlo o priame predajné výdavky, ale provízie vyplácané mesačne, ktoré tým neboli previazané s konkrétnou predajnou transakciou a neovplyvňovali porovnateľnosť cien. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že vyplatené provízie mali vplyv len medzi prepojenými spoločnosťami, a preto sa na ne nevzťahuje článok 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Vyvážajúci výrobca tiež tvrdil, že na základe predpokladu, že bol spolu so svojou prepojenou spoločnosťou považovaný za jeden hospodársky subjekt, nebol akýkoľvek prevod finančných prostriedkov v rámci tohto hospodárskeho subjektu výdavkom ani príjmom tohto hospodárskeho subjektu.
(35)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že podľa „dohody o províziách“ medzi týmto vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojenou spoločnosťou sa provízie stali splatnými, keď vyvážajúci výrobca z Indonézie predával priamo nezávislým zákazníkom na trhu v Únii (namiesto toho, aby predával prostredníctvom prepojenej spoločnosti). Vyplatená provízia priamo súvisela s čistou predajnou hodnotou. V dôsledku toho mal podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia priamy vzťah medzi predajom a vyplatenou províziou vplyv na porovnateľnosť cien.
(36)
A napokon predpoklad, že prepojené spoločnosti sa považovali za jeden hospodársky subjekt, nie je správny. Pri prešetrovaní sa zistilo, že vyvážajúci výrobca mal plne funkčné oddelenie vývozu, pričom medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným dovozcom nedochádzalo k duplikácii úloh súvisiacich s vývozom. Prepojená spoločnosť sa preto nemôže považovať za vnútropodnikové oddelenie predaja a tieto tvrdenia by sa mali zamietnuť.
(37)
Alternatívne pre prípad, že by vývozné ceny boli upravené na základe článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, vyvážajúci výrobca tvrdil, že suma vyplatených provízií by takisto mala byť vylúčená z predajných, všeobecných a administratívnych nákladov prepojenej spoločnosti, ktoré sa v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia odpočítali od ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi v Únii. Avšak podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia by sa pri vytváraní spoľahlivej vývoznej ceny mali od ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi v Únii odpočítať všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, pričom neexistuje právny základ pre kompenzáciu takýchto nákladov akýmkoľvek príjmom, ako to požaduje vyvážajúci výrobca. Okrem toho predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojenej spoločnosti v Únii sa týkali iného predajného kanála (t. j. prostredníctvom prepojeného zákazníka) ako príjem z provízie, ktorý sa týkal kanála predaja neprepojeným zákazníkom. A napokon úprava v záujme zohľadnenia prirážky vykonaná podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia a stanovenie vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 8 alebo 9 majú rôzny účel a predstavujú dve rôzne etapy analýzy dumpingu.
(38)
Po konečnom zverejnení daný vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenia týkajúce sa provízie uvedené v odôvodnení 35, pričom argumentoval tým, že by bolo nekonzistentné na jednej strane považovať transferové ceny medzi prepojenými stranami za nespoľahlivé a na strane druhej upraviť vývoznú cenu na základe dohody o províziách uzatvorenej medzi prepojenými stranami. Vyvážajúci výrobca ďalej spochybnil zistenia uvedené v odôvodnení 35, t. j. že vyplácaná provízia priamo súvisela s čistou hodnotou predaja a že preto existoval priamy vzťah medzi predajom a vyplatenou províziou, ktorý mal teda vplyv na porovnateľnosť cien, keďže provízia sa vyplácala raz za mesiac a podrobnosti výpočtu provízie si zmluvné strany navzájom neposkytli.
(39)
Vyvážajúci výrobca nepodložil tieto tvrdenia ďalšími dôkazmi ani na podporu svojho tvrdenia neposkytol žiadne doplňujúce faktické informácie, ktoré by mohli uvedené závery vyvrátiť. Z tohto dôvodu sa závery uvedené v odôvodneniach 35 až 37 potvrdzujú.
(40)
Po dočasnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že normálna hodnota by sa mala upraviť o propagačné a motivačné náklady. Vyvážajúci výrobca argumentoval tým, že tieto náklady nevznikali pri predaji na vývoz do Únie, ale mali priamy vplyv na predajnú cenu na domácom trhu. Tento argument opieral vyvážajúci výrobca o tvrdenie, že prinajmenšom v niektorých prípadoch by sa tieto náklady dali vysledovať až ku konkrétnym predajným transakciám na domácom trhu. Nakoniec tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že propagačné a motivačné náklady odrážajú rôzne úrovne obchodu na domácom trhu (kde sa glutaman sodný predáva priamo maloobchodníkom) na jednej strane a predaja do Únie (obchodníkom a distribútorom) na strane druhej.
(41)
Prešetrovaním sa preukázalo, že propagačné a motivačné náklady boli väčšinou viazané na klientov, a nie na konkrétne predajné transakcie. Propagačné a motivačné náklady vznikajú bez ohľadu na to, či sa výrobok nakoniec predal. Okrem toho sa pri prešetrovaní ukázalo, že náklady, o ktorých vyvážajúci výrobca tvrdil, že sú spojené s konkrétnou predajnou transakciou, sa v skutočnosti neodrazili v cene. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že propagačné a motivačné náklady nemali vplyv na ceny a porovnateľnosť cien a že toto tvrdenie by sa malo zamietnuť.
(42)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že glutaman sodný vo forme veľkých kryštálov (veľkosť v závislosti od ôk sita) má odlišné fyzikálne vlastnosti a predáva sa na odlišnej úrovni obchodu než glutaman sodný vyvážaný do Únie. Vyvážajúci výrobca preto tvrdil, že glutaman sodný vo forme veľkých kryštálov by mal byť vylúčený zo stanovenia normálnej hodnoty.
(43)
Prešetrovaním sa zistilo, že existuje niekoľko veľkostí kryštálov: prášok, jemné, malé, normálne a veľké. Do definície výrobku sú zahrnuté všetky veľkosti kryštálov, pretože majú rovnaké základné vlastnosti, konečné použitie a sú vzájomne zameniteľné. Preto by pri určovaní normálnej hodnoty mali byť zahrnuté všetky druhy výrobkov. Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že rôzne veľkosti kryštálov nie sú nákladovými faktormi.
(44)
Prešetrovaním sa ďalej ukázalo, že zákazníci na domácom trhu, ktorí nakupovali glutaman sodný vo forme veľkých kryštálov, kupovali aj glutaman sodný vo forme kryštálov iných veľkostí. Žiadne dôkazy nepreukázali, že by cenový rozdiel pozorovaný v prípade glutamanu sodného vo forme veľkých kryštálov súvisel s fyzikálnymi vlastnosťami alebo úrovňou obchodu, pretože tento cenový rozdiel bolo možné vztiahnuť na iné prvky, ako sú zákazníci a kúpené objemy. Okrem toho vyvážajúci výrobca údajný rozdiel vo fyzikálnych vlastnostiach nekvantifikoval. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.
(45)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa porovnania, potvrdzujú sa závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 39 až 46 dočasného nariadenia.
4. Dumpingové rozpätia
(46)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 47 až 48 dočasného nariadenia, sa potvrdzuje.
(47)
Vzhľadom na to, že zo stanovenia vývoznej ceny jedného vyvážajúceho výrobcu boli vylúčené určité transakcie, ako sa opisuje v odôvodnení 25, a keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky, sú konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
28,4 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(48)
Zainteresované strany zopakovali, že Komisia by do výrobného odvetvia Únie nemala zahrnúť spolupracujúceho výrobcu z Únie, pretože vyvážajúci výrobca z Indonézie, ktorý je s ním prepojený, spoluprácu odmietol. Strany tvrdili, že obraz o ujme môže byť týmto vzťahom ovplyvnený.
(49)
Príslušné strany nepredložili žiadne nové informácie ani dôkazy v tejto súvislosti. Predovšetkým nepodložili svoje tvrdenie, pokiaľ ide o mieru, v akej mohol byť obraz o ujme ovplyvnený. Ako sa stanovuje v odôvodnení 53 dočasného nariadenia, v tomto prípade nie je potrebné spolupracujúceho výrobcu z Únie vylúčiť z výrobného odvetvia Únie napriek jeho vzťahu s nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Indonézii, pretože tento jediný výrobca z Únie počas prešetrovania plne spolupracoval s Komisiou a bol dôkladne preverený. Preto skutočnosť, že indonézsky vyvážajúci výrobca pri prešetrovaní nespolupracoval, nemala žiadny vplyv na priebeh prešetrovania. Z tohto dôvodu by sa uvedené tvrdenie malo zamietnuť.
(50)
Po zverejnení príslušné strany zopakovali svoje tvrdenie, že spolupracujúci výrobca z Únie by nemal byť zahrnutý do výrobného odvetvia Únie, pretože vyvážajúci výrobca z Indonézie, ktorý je s ním prepojený, spoluprácu odmietol. Tieto strany tvrdili, že odmietnutie spolupráce zo strany prepojeného vyvážajúceho výrobcu v Indonézii mohlo mať vplyv na obraz o ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V podstate tvrdili, že ceny glutamanu sodného sa dohadujú na celosvetovom základe a že vzhľadom na uvedený vzťah existovalo riziko krížovej kompenzácie, ktorá spočíva v znížení cien účtovaných zákazníkom na trhu Únie a účtovaní vyšších cien na trhu tretej krajiny. Odmietnutím spolupráce v rámci prešetrovania prepojený vyvážajúci výrobca v Indonézii vraj zbavil Komisiu možnosti skontrolovať, či nedochádzalo ku krížovej kompenzácii.
(51)
Príslušné strany síce predložili dané tvrdenie, nepodložili ho však žiadnymi skutočnými dôkazmi. V každom prípade, pokiaľ ide o ceny účtované výrobcom z Únie jeho zákazníkom na trhu Únie, ktoré boli počas prešetrovania overené, neexistovali žiadne náznaky o tom, že by tieto ceny boli znížené z dôvodov krížovej kompenzácie. Naopak, ako sa uvádza v odôvodnení 100 dočasného nariadenia, dovozné ceny z Indonézie sa počas posudzovaného obdobia znížili o 8 %, čo vyvíjalo tlak na ceny na trhu Únie, takže výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny v súlade s nárastom svojich nákladov. Preto bolo výrobné odvetvie Únie ako celok počas posudzovaného obdobia nútené znížiť svoje ceny. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(52)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky k vymedzeniu výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii, potvrdili sa závery uvedené v odôvodneniach 50 a 51 dočasného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(53)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že opis vývoja spotreby v Únii v odôvodnení 55 dočasného nariadenia nebol úplný. Konkrétne táto strana tvrdila, že k poklesu spotreby v období od účtovného roka 2010/2011 do účtovného roka 2011/2012 došlo v dôsledku skutočnosti, že dovoz z Vietnamu bol nahradený lacnejším dovozom z Indonézie a že zákazníci v Únii, ktorí už neočakávali zvýšenie cien, preto predali svoje nahromadené zásoby, čo malo ten účinok, že celkový objem predaja v Únii sa znížil.
(54)
Okolnosti opísané danou zainteresovanou stranou neboli ako také v rozpore so závermi uvedenými v odôvodnení 55 dočasného nariadenia, t. j. že k poklesu spotreby medzi účtovnými rokmi 2010/2011 a 2011/2012 došlo hlavne v dôsledku poklesu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Konkrétne medzi účtovnými rokmi 2010/2011 a 2011/2012 sa znížil nielen predaj výrobného odvetvia Únie, ale aj dovoz z tretích krajín. Avšak zatiaľ čo celkový dovoz klesol len o 2 % (pozri odôvodnenie 107 dočasného nariadenia), objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 16 % (odôvodnenie 72 dočasného nariadenia). Pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie sa časovo zhodoval s poklesom objemu výroby výrobného odvetvia Únie, ako je uvedené v tabuľke v odôvodnení 68 dočasného nariadenia.
(55)
Ako sa však uvádza v tabuľke v odôvodnení 104 dočasného nariadenia, dovoz z Vietnamu sa v období medzi účtovnými rokmi 2010/2011 a 2011/2012 na rozdiel od toho, čo tvrdila dotknutá zainteresovaná strana, zvýšil, zatiaľ čo dovoz z iných tretích krajín, ako je Brazília, klesol počas toho istého obdobia takmer o 60 %. Zistenia preto nepotvrdzujú predpoklad, že dovoz z Vietnamu bol nahradený dovozom z Indonézie.
(56)
Navyše dotknutá strana nepodložila svoje tvrdenie, že používatelia pred posudzovaným obdobím nahromadili zásoby a že tieto zásoby predávali vo zvýšených množstvách, keď sa zvýšil dovoz z Indonézie. Tieto tvrdenia nebolo možné potvrdiť ani počas prešetrovania. Tvrdenia predložené danou zainteresovanou stranou v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.
(57)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, závery uvedené v odôvodneniach 52 až 55 dočasného nariadenia sa potvrdili.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
(58)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dovozu z príslušnej krajiny, závery uvedené v odôvodneniach 56 až 66 dočasného nariadenia sa potvrdili.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(59)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že hoci objem výroby a využitie kapacity počas posudzovaného obdobia klesli, bolo to len dôsledkom výrazného zvýšenia pred týmto obdobím. Táto strana tvrdila, že pokles v posudzovanom období preto nemožno považovať za negatívny vývoj a nesvedčí o ujme. Avšak pri posudzovaní vývoja ukazovateľov ujmy sa zvyčajne berú do úvahy len trendy zistené počas posudzovaného obdobia. V tomto prípade neexistuje platný dôvod na odchýlenie sa od uvedenej praxe a posúdenie vývoja ukazovateľov ujmy počas dlhšieho obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(60)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa mohli zvýšiť prípadným zahrnutím vedľajších produktov, čo by tiež malo vplyv na ziskovosť. Toto tvrdenie nebolo správne. Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie vrátane vedľajších produktov boli predmetom overovania, pričom úplnosť a správnosť nákladov sa uspokojivo preukázali. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(61)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa vývoja ukazovateľov ujmy, závery uvedené v odôvodneniach 67 až 93 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Záver o ujme
(62)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že nie všetky ukazovatele ujmy vykazovali negatívny trend a že existencia negatívneho trendu v prípade len niekoľkých ukazovateľov ujmy nie je dostatočná na vyvodenie záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.
(63)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia nemusia na to, aby sa dospelo k záveru o existencii ujmy, všetky ukazovatele ujmy vykazovať negatívny trend. Okrem toho uvedené tvrdenie nebolo správne, keďže prešetrovaním sa ukázalo, že takmer všetky ukazovatele ujmy vykazovali v posudzovanom období negatívny trend. Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(64)
Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky, sa závery uvedené v odôvodneniach 94 až 96 dočasného nariadenia, t. j. že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia, potvrdili.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Vplyv dumpingového dovozu
(65)
Jedna strana tvrdila, že vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodnení 66 dočasného nariadenia, t. j. že vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia indonézskeho dovozu sa počas obdobia prešetrovania pohybovalo medzi 0 % a 5 %, tento dovoz nemohol spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, keďže nemohol vyvíjať žiadny tlak na ceny na trhu Únie.
(66)
Toto tvrdenie nebolo podložené skutočnosťami zistenými pri prešetrovaní. Ako sa uvádza v odôvodneniach 99 a 100 dočasného nariadenia, dumpingový dovoz z Indonézie sa počas posudzovaného obdobia podstatne zvýšil, a to v absolútnom vyjadrení aj z hľadiska podielu na trhu. Tento nárast sa časovo zhodoval s poklesom objemu predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podielu na trhu. Dovoz v takýchto značných množstvách prinútil výrobné odvetvie Únie, aby znížilo svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali cenovým úrovniam indonézskeho dovozu. V dôsledku toho boli zistené rozpätia podhodnotenia skutočne nízke. Zároveň však výrobné odvetvie Únie nemohlo stanovovať svoje ceny tak, aby zodpovedali zvýšeniu nákladov, čo viedlo k značnému poklesu jeho ziskovosti v posudzovanom období. Túto skutočnosť potvrdzuje aj veľkosť zistených rozpätí ujmy, ktoré sa pohybujú od 24,9 % do 47,0 %, ako sa uvádza v odôvodnení 125. Preto by sa toto tvrdenie malo zamietnuť.
(67)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa vplyvu dumpingového dovozu, závery uvedené v odôvodneniach 98 až 101 dočasného nariadenia sa potvrdili.
2. Vplyv ďalších faktorov
2.1. Vplyv dovozu z Číny
(68)
Dve zainteresované strany tvrdili, že v rozpore so závermi, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení 103 dočasného nariadenia, mal čínsky dovoz negatívny vplyv na predajné ceny výrobného odvetvia Únie, a preto prispel k značnej ujme.
(69)
Ako sa uvádza v odôvodnení 102 dočasného nariadenia, objem čínskeho dovozu zostal počas posudzovaného obdobia v absolútnom vyjadrení na nízkej úrovni. Okrem toho, ak sa vezmú do úvahy antidumpingové clá, dovozné ceny boli na vyššej úrovni ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň boli vyššie ako indonézske dovozné ceny. Tvrdenie, že čínsky dovoz prispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bolo vzhľadom na objem dovozu a úrovne cien pri dovoze z Číny zamietnuté.
(70)
Závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 102 a 103 dočasného nariadenia, sa preto potvrdili.
2.2. Dovoz z iných tretích krajín
(71)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu dovozu z iných tretích krajín, závery uvedené v odôvodneniach 104 až 108 dočasného nariadenia sa potvrdili.
2.3. Vývoj spotreby v Únii
(72)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že pokles predaja výrobného odvetvia Únie sa časovo zhodoval s poklesom spotreby v Únii, ktorý bol preto hlavnou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(73)
Ako sa uvádza v odôvodnení 109 dočasného nariadenia, spotreba klesla len o 2 %, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia znížil o 17 %. Poklesom spotreby preto nie je možné vysvetliť oveľa vyšší pokles objemu predaja. Okrem toho dovoz z Indonézie sa napriek klesajúcej spotrebe zvýšil. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky v tejto súvislosti, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení 109 dočasného nariadenia, sa potvrdili.
2.4. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(75)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu výkonnosti výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 110 až 112 dočasného nariadenia, sa potvrdili.
2.5. Údajná neefektívnosť výrobného odvetvia Únie
(76)
Po dočasnom zverejnení dve strany zopakovali, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola dôsledkom údajnej neefektívnosti, ktorá je vlastná výrobnému procesu výrobného odvetvia Únie, vrátane neefektívneho využívania zdrojov výrobným odvetvím Únie.
(77)
Tieto strany nespresnili povahu údajnej neefektívnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 113 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní sa neodhalila žiadna prípadná neefektívnosť výrobného odvetvia Únie a tvrdenia v tejto súvislosti sa zamietli.
(78)
Po zverejnení jedna zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenia týkajúce sa neefektívnosti výrobného odvetvia Únie. Daná strana v tejto súvislosti tvrdila, že odstávky na údržbu, začlenenie jej bývalej pridruženej spoločnosti, zvýšenie nákladov práce a nadchádzajúce významné investície a ich vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie neboli predmetom prešetrovania.
(79)
Na rozdiel od toho, čo tvrdila táto strana, Komisia v skutočnosti uvedené faktory analyzovala, ako sa uvádza v odôvodneniach 94 až 96 (odstávky na údržbu), 89 a 90 (začlenenie bývalej pridruženej spoločnosti), 91 (náklady práce) a 82 a 83 (investície), tieto faktory však nepoukazovali na žiadnu prípadnú neefektívnosť Únie. Z tohto dôvodu sa uvedené tvrdenie zamietlo.
(80)
Vzhľadom na to, že v tejto súvislosti neboli predložené žiadne iné pripomienky, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení 113 dočasného nariadenia, sa potvrdili.
2.6. Finančná kríza
(81)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu finančnej krízy, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodnení 114 dočasného nariadenia, sa potvrdili.
2.7. Investície a regulačné požiadavky EÚ na bezpečnosť
(82)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu spôsobili vysoké investície výrobného odvetvia Únie. Táto strana tvrdila, že nie je podstatné, či investície boli potrebné, pretože by sa mal analyzovať len ich vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, a najmä ich vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(83)
Táto strana nevysvetlila, do akej miery mohli mať investície výrobného odvetvia Únie vplyv na jeho ziskovosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 116 dočasného nariadenia, investície výrobného odvetvia Únie boli založené na odôvodnených obchodných rozhodnutiach a nebolo ich možné považovať za neprimerané. Navyše investičné náklady sa v priebehu času odpisujú a ako také nemali významný vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Tvrdenia predložené danou zainteresovanou stranou v tejto súvislosti sa preto zamietli.
(84)
Po zverejnení táto zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenia, že ujma bola spôsobená regulačnými požiadavkami na bezpečnosť a vysokou mierou investícií výrobného odvetvia Únie uskutočnených v záujme splnenia takýchto požiadaviek. Zopakovala tiež, že skutočnosť, že tieto rozhodnutia boli primeranými obchodnými rozhodnutiami a že pri analýze sa mal vziať do úvahy len vplyv na ziskovosť, nebola podstatná. V tejto súvislosti nakoniec tvrdila, že skutočnosť, že investičné náklady sa v priebehu času odpisujú, nie je relevantná.
(85)
Na rozdiel od toho, čo táto strana tvrdila, sa pri hodnotení vzal do úvahy vplyv uskutočnených investícií na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Odpisovanie investičných nákladov je nákladový faktor, ktorý je z hľadiska stanovenia ziskovosti relevantný, a preto sa musel vziať do úvahy. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(86)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky k vplyvu investícií a regulačných požiadaviek EÚ na bezpečnosť, závery uvedené v odôvodneniach 115 a 116 dočasného nariadenia sa potvrdili.
2.8. Náklady na suroviny a ďalšie náklady
2.8.1. Výrobné náklady
(87)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ziskovosť sa znížila v dôsledku paralelného zvýšenia výrobných nákladov vo všeobecnosti. Preto ujmu spôsobilo skôr toto zvýšenie výrobných nákladov než dovoz z Indonézie.
(88)
Ako sa uvádza v odôvodnení 100 dočasného nariadenia, zvýšenie výrobných nákladov sa nemohlo odraziť v predajnej cene z dôvodu cenového tlaku zo strany indonézskeho dovozu glutamanu sodného. Pokles ziskovosti bol teda spôsobený hlavne zvýšením dumpingového dovozu a toto tvrdenie by sa malo zamietnuť.
2.8.2. Začlenenie bývalej pridruženej spoločnosti
(89)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že neboli dostatočne analyzované účinky začlenenia bývalej pridruženej spoločnosti na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Táto strana tvrdila, že toto začlenenie malo negatívny vplyv na ziskovosť, a preto zapríčinilo ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(90)
Komisia ďalej skúmala vplyv začlenenia bývalej pridruženej spoločnosti na príslušné ukazovatele ujmy, ako sú výrobné náklady, zamestnanosť, investície a ziskovosť. Je potrebné poznamenať, že daná pridružená spoločnosť bola zapojená len do predaja príslušného výrobku. Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie bolo počas účtovného roka, v ktorom k začleneniu došlo (2011/2012), ziskové. V nasledujúcom účtovnom roku (2012/2013) bola ziskovosť negatívna. To sa však udialo súčasne so zvýšením objemu dovozu z Indonézie, ktorý sa v tom istom roku v skutočnosti zdvojnásobil. Na tomto základe sa pri analýze nepotvrdilo, že začlenenie bývalej pridruženej spoločnosti malo významný negatívny vplyv na ziskovosť, a preto by sa mali tvrdenia predložené v tejto súvislosti zamietnuť.
2.8.3. Náklady práce
(91)
Niektoré strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil nárast nákladov práce. Zatiaľ čo zvýšenie celkových nákladov bolo spôsobené aj nárastom nákladov práce počas posudzovaného obdobia, prešetrovanie ukázalo, že vplyv zvýšenia nákladov práce na celkové výrobné náklady nebol významný (presný údaj nemožno uviesť z dôvodov utajenia). Na tomto základe nebolo možné považovať nárast nákladov práce za príčinu značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa mali zamietnuť.
(92)
V nadväznosti na zverejnenie jedna zainteresovaná strana tvrdila, že náklady práce by sa nemali posudzovať izolovane, ale do úvahy by sa mal vziať vplyv zvýšenia jednotlivých nákladových položiek ako celok.
(93)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 87 a 88, Komisia posúdila zvýšenie výrobných nákladov ako celok, a preto sa tvrdenie v tejto súvislosti zamietlo.
2.8.4. Odstávky na údržbu
(94)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že pokles výroby a predaja bolo možné pripísať odstávkam na údržbu výrobného odvetvia Únie, čo následne spôsobilo pokles objemu predaja. Preto by sa pokles výroby a objemu predaja výrobného odvetvia Únie nemal pripisovať dovozu z Indonézie.
(95)
Prešetrovaním sa ukázalo, že pokles výroby medzi účtovným rokom 2012/2013 a obdobím prešetrovania sa skutočne časovo zhodoval s dlhšou odstávkou na údržbu, počas ktorej bola výroba zastavená; táto odstávka sa však uskutočnila len v snahe znížiť v posudzovanom období vysoký objem zásob spôsobený klesajúcim predajom v predchádzajúcich rokoch.
(96)
Pokles výroby a predaja bol preto dôsledkom nárastu dumpingového dovozu glutamanu sodného z Indonézie a toto tvrdenie by sa malo zamietnuť.
(97)
Po zverejnení ďalšia zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenie, že ujmu bolo možné pripísať odstávkam na údržbu a že je nepodstatné, či tieto odstávky boli potrebné, alebo nie. Táto strana tvrdila, že do úvahy sa mal vziať len vplyv týchto odstávok na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(98)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 95 a 96, odstávky na údržbu boli dôsledkom klesajúceho predaja, ktorý bol sám osebe dôsledkom nárastu dumpingového dovozu z Indonézie. Dovoz z Indonézie preto skutočne spôsobil odstávky na údržbu, ktoré z tohto dôvodu nemožno posudzovať izolovane ani považovať za prerušenie príčinnej súvislosti medzi týmto dovozom a spôsobenou ujmou. Tvrdenie príslušnej zainteresovanej strany sa preto zamietlo.
2.8.5. Oslabenie indonézskej rupie
(99)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že oslabenie indonézskej rupie v období od januára 2012 do januára 2014 poskytlo príslušným vyvážajúcim výrobcom komparatívnu výhodu, ktorá nesúvisí s ich rozhodnutiami o cenách. Táto strana tvrdila, že vplyv tohto faktora by sa mal preskúmať.
(100)
V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že pravdepodobný účinok dumpingového dovozu na ceny výrobného odvetvia Únie sa v podstate preskúmal prostredníctvom stanovenia cenového podhodnotenia, poklesu cien a stláčania cien. Na tento účel sa porovnávajú ceny dumpingového vývozu a predajné ceny výrobného odvetvia Únie, pričom vývozné ceny používané na výpočet ujmy môže byť niekedy potrebné previesť na inú menu, aby sa dospelo k porovnateľnému základu. Použitie výmenných kurzov v tejto súvislosti preto zabezpečí len to, že cenový rozdiel sa stanoví na porovnateľnom základe. Z toho je zrejmé, že výmenný kurz nemožno v tomto prípade považovať za faktor spôsobujúci ujmu výrobnému odvetviu Únie, pretože je neoddeliteľný od samotného dovozu. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
2.8.6. Závery
(101)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky, pokiaľ ide o vplyv nákladov na suroviny a ďalších nákladov, závery, ku ktorým sa dospelo v odôvodneniach 117 až 120 dočasného nariadenia, sa potvrdili.
3. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(102)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa príčinnej súvislosti, závery uvedené v odôvodneniach 121 až 125 dočasného nariadenia sa potvrdili.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(103)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 127 až 129 dočasného nariadenia sa potvrdili.
2. Záujem dovozcov/obchodníkov
(104)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov a obchodníkov, odôvodnenia 130 až 132 dočasného nariadenia sa potvrdili.
3. Záujem používateľov
(105)
Po dočasnom zverejnení jeden používateľ zopakoval svoje tvrdenie uvedené v odôvodnení 140 dočasného nariadenia, podľa ktorého sa očakáva, že spotreba glutamanu sodného v Únii výrazne vzrastie najmä vzhľadom na to, že EÚ zakázala fosfáty a iné zlúčeniny fosforu, ktoré budú údajne nahradené glutamanom sodným používaným pre nepotravinárske odvetvia. Daný používateľ ďalej tvrdil, že kapacita výrobného odvetvia Únie nebude stačiť na uspokojenie rastúceho dopytu na trhu Únie. Táto strana takisto tvrdila, že zvýšenie spotreby bude pre výrobné odvetvie Únie prospešné, pretože bude môcť zvýšiť svoj objem predaja. Ten istý používateľ zopakoval svoje tvrdenie, že k dispozícii nebude dostatok alternatívnych zdrojov dodávok najmä preto, že výrobcovia v iných tretích krajinách sú súčasťou tej istej skupiny spoločností ako výrobné odvetvie Únie, a preto nezásobujú trh Únie.
(106)
Ako sa uvádza v odôvodnení 141 dočasného nariadenia, je ťažké predvídať, aký vplyv bude mať nový regulačný rámec Únie, pokiaľ ide o zákaz fosfátov a zlúčenín fosforu, na výrobné odvetvie Únie. Konkrétne príslušná strana neposkytla žiadne informácie ani dôkazy o tom, či a do akej miery táto skutočnosť podporí dopyt po glutamane sodnom v Únii.
(107)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie má k dispozícii voľnú kapacitu a bolo by schopné aspoň čiastočne zvýšiť svoj objem výroby a uspokojovať zvýšený dopyt na trhu Únie. Počas obdobia prešetrovania celková kapacita v Únii prevyšovala celkovú spotrebu v Únii.
(108)
Pokiaľ ide o alternatívne zdroje dodávok a ako sa už uviedlo v odôvodnení 147 dočasného nariadenia, prešetrovaním sa ukázalo, že glutaman sodný sa vyrába vo viacerých tretích krajinách. Na začiatku posudzovaného obdobia, t. j. v účtovnom roku 2010/2011, bol podiel dovozu z ostatných tretích krajín (napr. Brazílie, Vietnamu a Kórey) významný a klesol až vtedy, keď sa zvýšil dovoz za nízke ceny z Indonézie. Na základe prešetrovania sa tiež ukázalo, že niektoré tretie krajiny mali dodávateľov, ktorí nepatrili do tej istej skupiny ako výrobné odvetvie Únie. Keby sa obnovili rovnaké podmienky na trhu Únie, dovoz z iných tretích krajín by sa mohol obnoviť.
(109)
Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.
(110)
V nadväznosti na konečné zverejnenie tá istá zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenie, že dopyt po glutamane sodnom v Únii sa v dôsledku budúceho zákazu fosfátov výrazne zvýši a že výrobné odvetvie Únie nebude schopné uspokojiť tento rastúci dopyt v Únii. Táto strana však nepredložila žiadne nové informácie ani konkrétne dôkazy, a preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(111)
Tá istá zainteresovaná strana takisto po konečnom zverejnení tvrdila, že Komisia nevzala do úvahy percentuálny podiel celkových nákladov na detergenty, ktorý predstavuje glutaman sodný. Príslušná strana však nepredložila žiadny nový prvok, ktorý by bol v rozpore so zisteniami uvedenými v odôvodneniach 138 a 139 dočasného nariadenia, podľa ktorých bude možný vplyv opatrení na túto spoločnosť obmedzený. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(112)
Tá istá zainteresovaná strana na záver tvrdila, že sa nevzali do úvahy zvýšené náklady pre nepotravinársky priemysel a používateľov nepotravinárskych výrobkov. Nepredložila však žiadne nové informácie ani dôkazy, a preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(113)
Ďalší používateľ tvrdil, že vplyv opatrení voči Indonézii a Číne na používateľov by sa mal posudzovať spoločne.
(114)
Vplyv oboch opatrení na používateľov sa analyzoval najmä vzhľadom na dostupnosť alternatívnych zdrojov dodávok uvedenú v odôvodnení 147 dočasného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, z tejto analýzy vyplynulo, že potenciál vyvážať glutaman sodný do Únie má niekoľko tretích krajín. Tieto tretie krajiny boli prítomné na trhu Únie pred tým, ako do Únie vo zvýšených množstvách vstúpil indonézsky dumpingový dovoz.
(115)
Daná strana tvrdila, že používatelia nie sú vzhľadom na vysokú konkurenciu na trhu hotových potravinárskych výrobkov v Únii schopní preniesť dodatočné náklady vyplývajúce z antidumpingového cla na konečného spotrebiteľa.
(116)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 135 až 137 dočasného nariadenia, pokiaľ ide o sektor potravín a nápojov, glutaman sodný predstavuje len okolo 5 % celkových nákladov na výrobky obsahujúce glutaman sodný, vyrábané spolupracujúcimi spoločnosťami. Zistilo sa, že tieto spoločnosti sú ziskové. Zainteresovaná strana neposkytla žiadne informácie, ktoré by tieto zistenia popierali. Preto sa závery uvedené v odôvodnení 136 dočasného nariadenia, že opatrenia budú mať len obmedzený vplyv na tieto spoločnosti, potvrdili a tvrdenie predložené v tejto súvislosti by sa malo zamietnuť.
4. Záujem dodávateľov surovín
(117)
V nadväznosti na dočasné zverejnenie dvaja dodávatelia spochybnili záver uvedený v odôvodnení 143 dočasného nariadenia, pričom uviedli, že zánik výrobného odvetvia Únie by mal významný vplyv na ich podnikateľskú činnosť. Títo dodávatelia tvrdili, že účinok prípadného zastavenia výroby glutamanu sodného výrobným odvetvím Únie by mal negatívny dosah na ich celkové podnikanie, keďže závody na výrobu cukru musia vyrábať určitý objem cukrových sirupov a melás, ktorých hlavným odberateľom je výrobné odvetvie Únie. Skutočnosť, že sa cukor v týchto podobách nepredá, by ovplyvnila celkovú efektívnosť príslušného závodu.
(118)
Tieto tvrdenia však neboli podložené, a preto sa nemohli vziať do úvahy.
5. Ďalšie tvrdenia
(119)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana zopakovala svoje pripomienky týkajúce sa údajného dominantného postavenia výrobného odvetvia Únie, pričom tvrdila, že v dôsledku uloženia opatrení na glutaman sodný bude mať výrobné odvetvie Únie na trhu Únie komparatívnu výhodu. Nebol však predložený žiadny nový dôkaz na podporu týchto tvrdení. Závery uvedené v odôvodnení 145 dočasného nariadenia sa preto potvrdili a tvrdenie predložené v tejto súvislosti by sa malo zamietnuť.
6. Záver o záujme Únie
(120)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, závery uvedené v odôvodneniach 126 až 148 dočasného nariadenia sa potvrdili.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(121)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana spochybnila cieľový zisk použitý na stanovenie úrovne odstránenia ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 151 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že primeranou úrovňou zisku súvisiacou s trhom, založenou na čistom ziskovom rozpätí pred zdanením výrobcov glutamanu sodného v dvoch ázijských krajinách dosiahnutom v roku 2013, by bolo ziskové rozpätie pred zdanením vo výške 3 % až 5 %.
(122)
Ziskové rozpätie použité na stanovenie úrovne odstránenia ujmy zodpovedalo ziskovému rozpätiu, ktoré výrobné odvetvie Únie mohlo primerane očakávať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. Ako sa uvádza v odôvodnení 151 dočasného nariadenia, vplyv dumpingového dovozu z Indonézie začal pôsobiť až počas tretieho roka posudzovaného obdobia. Preto sa považovalo za primerané stanoviť ziskové rozpätie na základe prvých dvoch rokov posudzovaného obdobia.
(123)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, závery uvedené v odôvodneniach 150 až 152 dočasného nariadenia sa potvrdili.
2. Konečné opatrenia
(124)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa podľa pravidla nižšieho cla mali konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku uložiť na úrovni dumpingového rozpätia. V tomto prípade bola individuálna colná sadzba jedného vyvážajúceho výrobcu po dočasnom zverejnení zmenená, pretože zo stanovenia jeho vývoznej ceny boli vylúčené niektoré transakcie.
(125)
Na základe uvedených skutočností sa sadzba ciel, ktoré budú uložené, stanovuje takto:
Krajina
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
(%)
Rozpätie ujmy
(%)
Konečné antidumpingové clo
(%)
Indonézia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9 - 40,2]
7,2
Indonézia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonézia
všetky ostatné spoločnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(126)
Individuálne sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Preto sa v nich odráža situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, vyrobeného konkrétne menovanými právnickými osobami. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza pod svojím názvom a adresou v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa naň vzťahovať žiadna z individuálnych antidumpingových colných sadzieb.
(127)
Spoločnosť môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak následne zmení názov svojho subjektu. Žiadosť musí byť predložená Komisii (4). Musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať sadzbu cla, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať výhody sadzby dane, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(128)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami hrozí, je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové colné sadzby, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe. Na tovar, ktorý bude dovezený bez takejto faktúry, bude uvalené antidumpingové clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(129)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie antidumpingových ciel, antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti sa nebude vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
3. Konečný výber dočasných ciel
(130)
Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať.
(131)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nepredložil stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii, ktorý v súčasnosti patrí pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010).
2. Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený spoločnosťami uvedenými v tabuľke takéto:
Spoločnosť
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Všetky ostatné spoločnosti
28,4
B999
3. Individuálne sadzby antidumpingového cla stanovené pre spoločnosti uvedené v odseku 2 sa uplatňujú pod podmienkou, že colným orgánom členských štátov sa predloží platná obchodná faktúra, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasných antidumpingových ciel podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 904/2014 sa vyberajú s konečnou platnosťou.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. januára 2015