РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 360/2014
z 9. apríla 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2, 5 a 6,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila prostredníctvom nariadenia (ES) č. 172/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Egypte, Kazachstane, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a Rusku (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“).
(2)
Opatrenia mali formu cla ad valorem stanoveného vo výške 31,2 % pri dovoze z ČĽR s výnimkou spoločností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), vo výške 18,0 % pri dovoze z Egypta s výnimkou spoločnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %) vo výške 33,9 % pri dovoze z Kazachstanu a 5,4 % pri dovoze z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a vo výške 22,7 % pri dovoze z Ruska s výnimkou spoločnosti Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1297/2009 (3) sa zrušilo antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 172/2008 na dovoz ferosilícia (FeSi) s pôvodom v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko.
(4)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prevzala 30. novembra 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie (ďalej len „predbežné preskúmanie“) podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, ktorú podal vyvážajúci výrobca z Ruska, spoločnosť Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, a s ňou prepojená spoločnosť Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (spoločne ďalej len „ruská skupina“). Rada prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 60/2012 (4) ukončila čiastočné predbežné skúmanie z dôvodu nedostatočných dôkazov o pretrvávajúcom charaktere zmenených okolností. Ruská skupina predovšetkým nepreukázala, že by jej cenové správanie malo pretrvávajúci charakter. Dumpingové rozpätie stanovené pre ruskú skupinu v pôvodnom prešetrovaní sa preto nezmenilo. Záväzok, ktorý ponúka ruská skupina, sa preto zamietol z rovnakých dôvodov.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(5)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia prevzala 28. novembra 2012 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa uvedených opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť Euroalliages (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby FeSi v Únii.
(6)
Žiadosť sa týkala týchto dvoch krajín: ČĽR a Ruska.
(7)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(8)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 28. februára 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (6) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(9)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2012 (ďalej len „dotknuté obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Rusku, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(12)
Vzhľadom na očividne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyššie uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli jej informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
Vzhľadom na to, že z ČĽR informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania poskytol a ochotu spolupracovať s Komisiou vyjadril len jeden vyvážajúci výrobca, rozhodlo sa, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa vzorka nevyberie. Po tom, ako tento vyvážajúci výrobca dostal dotazník, rozhodol sa, že ďalej nebude spolupracovať. Preto sa usudzuje, že v ČĽR na prešetrovaní nespolupracoval žiadny vyvážajúci výrobca.
(14)
Pokiaľ ide o Rusko, všetci známi ruskí výrobcovia boli vyzvaní na spoluprácu na prešetrovaní, konkrétne Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK a ruská skupina. V rámci súčasného revízneho prešetrovania s Komisiou spolupracovala iba jedna ruská skupina.
(15)
Od neprepojených dovozcov neprišla žiadna odpoveď na dotazníky. Preto sa usudzuje, že v Rusku na prešetrovaní nespolupracoval žiadny neprepojený dovozca.
(16)
Odpovede na dotazníky prišli od šiestich známych výrobcov ferosilícia v Únii zo siedmich. Vzhľadom na relatívne obmedzený počet výrobcov v Únii sa na účely revízneho prešetrovania neplánoval výber vzorky.
(17)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Španielsko
Ferropem - Chambéry, Francúzsko
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Poľsko
OFZ a. s. - Istebné, Slovensko
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovinsko
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Švédsko.
b)
Používatelia z Únie:
Aperam SA - Luxembursko
Ugitech - Ugine, Francúzsko.
c)
Vyvážajúci výrobca v Rusku:
ruská skupina:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (Čeľabinský elektrometalurgický kombinát, ďalej len „JSC CHEMK“) - Čeľabinsk, Rusko
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (Kuzneckie ferrosplavy, ďalej len „JSC KF“) - Novokuzneck, Rusko
RFA International LP (ďalej len „RFAI“) - Mishawaka, USA.
d)
Výrobcovia v analogickej krajine:
Elkem AS, Oslo, Nórsko
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Nórsko
Finnfjord AS, Finnsnes, Nórsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušný výrobok je ferosilícium, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v ČĽR a Rusku.
(19)
Ferosilícium sa vyrába v elektrických oblúkových peciach prostredníctvom zníženia obsahu kremeňa, pričom sa používajú uhlíkové výrobky. Ide o energeticky náročný proces. Ferosilícium sa predáva vo forme hrúd, zŕn alebo prášku a existuje v rôznych akostiach v závislosti od obsahu kremíka a obsahu nečistôt (napr. hliníka). Ferosilícium s obsahom kremíka 70 % a viac sa považuje za veľmi čistý produkt. Produkt s obsahom kremíka viac než 55 % a menej než 70 % je stredne čistý a s obsahom kremíka menej než 55 % je málo čistý. Príslušný výrobok sa používa najmä ako odkysličovadlo a ako liatinový prvok v železiarskom a oceliarskom priemysle.
2. Podobný výrobok
(20)
Ferosilícium, ktoré výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva v Únii, a ferosilícium, ktoré sa vyrába a predáva v Nórsku (ďalej len „analogická krajina“), keďže ČĽR je krajina s iným ako trhovým hospodárstvom a v rámci tohto prešetrovania nebola prešetrená, ako aj v Rusku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako ferosilícium vyrobené v ČĽR a v Rusku a predávané na vývoz do Únie. Považujú sa preto za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(21)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu z oboch príslušných krajín.
Dovoz z ČĽR
1. Úvodné poznámky
(22)
Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 13, na prešetrovaní nespolupracovali žiadni čínski vyvážajúci výrobcovia. Pri nulovej spolupráci vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza podľa článku 18 základného nariadenia z dostupných skutočností.
(23)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opakovane vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu), a ďalšími verejne dostupnými informáciami.
(24)
Odmietnutie spolupráce ovplyvnilo porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych typov produktu. Ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 30, považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu globálne, konkrétne na základe jediného produktu, v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(25)
V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa rovnaká metodika ako tá, ktorá sa použila na zistenie existencie dumpingu v pôvodnom prešetrovaní, použila zakaždým, keď sa zistilo, že sa okolnosti nezmenili.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(26)
Komisia v oznámení o začatí preskúmania vyzvala všetky zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k jej návrhu použiť Nórsko ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom na účely stanovenia normálnej hodnoty v súvislosti s ČĽR. Nórsko bolo použité ako analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Keďže k tomuto aspektu nemala pripomienky žiadna zainteresovaná strana, rozhodlo sa, že na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia by sa malo za analogickú krajinu znovu vybrať Nórsko.
(27)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi výrobcami v Nórsku nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom vývozu z ČĽR do Únie, konkrétne či celkový objem takého domáceho predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. Na základe toho sa skonštatovalo, že domáci predaj v analogickej krajine bol reprezentatívny.
(28)
Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas ORP.
(29)
Normálna hodnota preto vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ceny ziskového domáceho predaja uskutočneného počas ORP.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(30)
Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 24, čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali na prešetrovaní. Vývozná cena sa preto určila na základe najlepších dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(31)
Objem a dovozné ceny týkajúce sa všetkých troch číselných znakov KN uvedených v odôvodnení 18 sa najskôr získali z databázy Eurostatu o dovoze a rozdelili sa podľa kvality. Keďže sa považovalo za vhodné stanoviť vývoznú cenu na základe priemeru, získané údaje týkajúce sa číselných znakov KN 7202 29 10 a 7202291090 boli prispôsobené obsahu kremíka číselného znaku KN 7202 21 00. Ide o jednu z metód, ktoré sa v žiadosti o preskúmanie navrhujú na odhadnutie celkového objemu dovozu na základe kvality FeSi 75 %. Objem a dovozné ceny týchto troch číselných znakov KN sa zjednotili a zvážili, aby sa získala priemerná hodnota.
(32)
Táto priemerná dovozná cena na úrovni nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „CIF“) sa napokon upravila tak, že sa z nej odpočítali najmä náklady na dopravu, aby bolo možné získať hodnotu zo závodu. Predajná cena sa preto stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe zaplatenej alebo splatnej ceny uvedenej v štatistikách Eurostatu týkajúcich sa dovozu.
2.3. Porovnanie a úpravy
(33)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili aj rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. S cieľom zohľadniť vývozné clo sa vykonali úpravy najmä podľa údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie, keďže čínski vyvážajúci výrobcovia odmietli spolupracovať.
2.4. Dumping počas ORP
(34)
Na základe uvedeného sa konštatovalo, že dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením predstavuje 165 %.
(35)
Je však potrebné poznamenať, že celkový objem dovozu príslušného výrobku do Únie sa prudko znížil po uložení pôvodných opatrení a že uvedené dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe obmedzeného objemu dovozu (konkrétne menej než 2 500 ton počas ORP).
(36)
Preto pre úplnosť analýzy sa preskúmalo aj cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov na troch najdôležitejších trhoch mimo Únie, konkrétne v Japonsku, Južnej Kórei a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“).
(37)
Na tento účel sa použili údaje týkajúce sa čínskeho vývozu s cieľom stanoviť cenu čínskeho vývozu do Japonska, Južnej Kórey a USA. Porovnanie so stanovenou normálnou hodnotou takisto preukázalo existenciu dumpingu pohybujúceho sa v rozmedzí 86 % a 92 % v závislosti od cieľovej krajiny.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita ČĽR
(38)
ČĽR je ďaleko najväčším výrobcom FeSi na svete. Výrobná kapacita sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton ročne počas ORP. Z toho dôvodu sa vo výrobnom odvetví ČĽR podľa odhadu využívalo 50 % jej výrobnej kapacity. To znamená, že súčasná voľná kapacita dosahuje približne 5,5 milióna ton ročne, čo predstavuje takmer sedemnásobok celkovej spotreby Únie. Napriek tejto súčasnej nadmernej kapacite a na základe informácií poskytnutých žiadateľom sa zdá, že kapacita v ČĽR sa stále rozširuje, keďže sa v súčasnosti stavajú väčšie a výkonnejšie pece.
(39)
Neexistujú dôkazy, ktoré by naznačovali, že by úroveň spotreby na čínskom domácom trhu alebo na trhoch tretích krajín výrazne klesla a že by sa tak absorbovala zvýšená výroba v prípade, že by sa mala použiť voľná kapacita čínskych výrobcov.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(40)
Po uložení konečných opatrení vo februári 2008 dovozy z ČĽR postupne klesli a stali sa okrajovými, predstavujúc menej než 1 % spotreby Únie počas ORP. Po tom, čo dovozy dosiahli vrchol v roku 2007 na úrovni 330 400 ton, klesli na menej než 2 500 ton v roku 2012. Na základe pozorovanej cenovej úrovne však trh EÚ zostáva naďalej atraktívny pre čínsky vývoz ferosilícia.
(41)
Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, v ČĽR dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity, čo naznačuje silnú motiváciu nájsť alternatívne trhy, ktoré by absorbovali tento prebytok výrobnej kapacity. V dôsledku viacerých obmedzení vývozu uložených čínskou vládou (konkrétne vývozné clo vo výške 25 %, nevratná DPH vo výške 17 % a vývozné licencie) však čínske vývozy celkovo klesli z vrcholu na úrovni 1,5 milióna ton v roku 2007 až na úroveň 0,4 milióna ton v roku 2009. Od roku 2010 sa však v celkovom vývoze zaznamenalo oživenie a objem vývozu sa zvýšil na úroveň 0,8 milióna ton a podľa odhadu na úroveň 0,7 milióna ton v roku 2013. Najnovšie údaje naznačujú stabilnú úroveň vývozu, ktorej objem presahuje celkovú spotrebu Únie.
(42)
Napriek týmto obmedzeniam vývozu čínski výrobcovia vyviezli významný objem FeSi na trhy na celom svete, ktoré nepodliehajú žiadnym obmedzeniam dovozu (konkrétne Japonsko, Južná Kórea a USA).
(43)
Na prvý pohľad by ázijský trh mohol byť alternatívnym trhom, ktorý by absorboval časť čínskeho prebytku výroby. Podľa informácií predložených žiadateľom však v dôsledku najnovšieho vývoja na príslušnom trhu môže byť čínsky vývoz na tento trh menej atraktívny.
(44)
Ázijský trh bude v skutočnosti vážne ovplyvnený vstupom do výroby dvoch nových projektov v Malajzii týkajúcich sa ferosilícia (spoločnosti Pertama Ferroalloys a Sarawak Ferroalloys). Odhaduje sa, že od roku 2014 sa ročná výroba ferosilícia v Malajzii zvýši o 420 000 ton a bude sa predávať v susediacich krajinách juhovýchodnej Ázie, najmä v Japonsku, ktoré ročne potrebuje 600 000 ton ferosilícia. Výstup malajzijských výrobných zariadení bude mať negatívny vplyv na čínske vývozy do juhovýchodnej Ázie. Okrem toho už japonskí výrobcovia ocele a juhokórejské oceliarne uzavreli dohody na ročné nákupy výrazných objemov ferosilícia od nových malajzijských výrobcov, v dôsledku čoho sa sťaží čínsky vývoz na tento trh.
(45)
Vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach k zverejneniu tvrdil, že malajzijská výroba bola nadhodnotená. Po overení sa táto pripomienka považovala za odôvodnenú a v dôsledku toho bol objem malajzijskej výroby opravený na úroveň približne 370 000 ton.
(46)
Preto sa očakáva, že dodatočná malajzijská výroba zvýši mieru hospodárskej súťaže na tomto už nasýtenom trhu, v rámci ktorého majú v súčasnosti ČĽR a Rusko výrazný podiel na trhu.
(47)
Dôvodom zníženého výskytu čínskych výrobkov na trhu Únie počas ORP sú predovšetkým obmedzenia vývozu uložené čínskou vládou uvedené v odôvodnení 41.
(48)
Ceny na trhu EÚ by tiež pôsobili ako faktor príťažlivosti umožňujúci absorbovanie nadbytočnej kapacity čínskych výrobcov. Priemerná trhová cena Únie bola v skutočnosti v roku 2012 aspoň taká vysoká ako vývozné ceny čínskych výrobcov pre ich hlavné cieľové krajiny (Japonsko, Južná Kórea a USA), čo ešte viac zdôraznilo atraktívnosť trhu Únie, keď sa predaj do iných cieľových krajín stáva problematickejším.
(49)
Možno preto usúdiť, že európsky trh, jeden z najväčších na svete, je naďalej atraktívny pre čínskych výrobcov.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(50)
Dostupná voľná kapacita v ČĽR a relatívne atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia čínskeho vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
(51)
Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu voľnú kapacitu v ČĽR, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, a na očakávaný tlak na čínske vývozy v juhovýchodnej Ázii možno usúdiť, že vývozcovia ČĽR pravdepodobne zvýšia vývozy do Únie za dumpingové ceny, ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené.
Dovoz z Ruska
1. Úvodné poznámky
(52)
Ako sa uvádza v odôvodnení 14, len jedna skupina výrobcov spolupracovala pri konaní. Zistilo sa však, že ruská skupina predstavovala významný podiel celkovej ruskej výroby, t. j. približne 78 % celkovej výroby FeSi v Rusku a pre väčšinu dovozu FeSi pochádzajúceho z Ruska do Únie. Preto sa usúdilo, že informácie poskytnuté ruskou skupinou v kombinácii s inými zdrojmi, ako je žiadosť o preskúmanie a dostupné obchodné štatistiky o dovoze (údaje Eurostatu), sa musia použiť s cieľom posúdiť pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.
(53)
Na výpočet dumpingového rozpätia sa spoločnosti JSC CHEMK a JSC KF, ktoré patria do ruskej skupiny, považujú za prepojené v zmysle článku 143 Colného kódexu (7) ako v pôvodnom prešetrovaní. Z tohto dôvodu sa jednotné dumpingové rozpätie vypočítalo pre celú skupinu prostredníctvom metodiky uvedenej ďalej. Výška dumpingu sa pred určením váženého priemerného dumpingového rozpätia pre celú skupinu vypočítala pre každého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metodika sa líšila od metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dumpingu uskutočnil zhrnutím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa výroby a predaja. V rámci ukončeného predbežného preskúmania sa použila odlišná metodika. Zmena okolností, ktorá bola dôvodom na zmenu metodiky, spočívala v zmene organizačnej štruktúry skupiny umožňujúcej identifikáciu jednotlivých výrobcov v rámci skupiny, pokiaľ ide o predaj a výrobu.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(54)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s ich celkovým objemom vývozného predaja do Únie, konkrétne či celkový objem takého predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.
(55)
Takisto sa preskúmalo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Toto preskúmanie bolo zamerané na druh výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predáva na svojom domácom trhu a ktorý sa považoval za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie. Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom predstavoval minimálne 5 % alebo viac z jeho celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(56)
Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj druhov výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý príslušný vyvážaný druh výrobku počas ORP.
(57)
Pre druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový.
(58)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas ORP.
(59)
V prípadoch, keď nedošlo k nijakému domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku, a v prípade druhov výrobkov, pri ktorých bol domáci predaj nedostačujúci, sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(60)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami podobného výrobku pri bežnom obchodovaní alebo na dostupných údajoch.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(61)
Počas ORP sa vývozný predaj ruskej skupiny do Únie uskutočňoval prostredníctvom RFAI, jej pridruženej spoločnosti (prepojený dovozca), ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie súvisiace s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu.
(62)
Preto bola vývozná cena podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát opätovne predali nezávislému kupujúcemu, upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj o primerané rozpätie na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a ziskové rozpätie. Na tento účel sa použil skutočný percentuálny podiel PVA nákladov, a keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, použilo sa rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní, konkrétne 6 %.
(63)
Ruská skupina tvrdila, že spoločnosť RFAI by sa mala považovať za súčasť jedného hospodárskeho subjektu, keďže obidve priamo kontrolujú a riadia rovnaké osoby a spoločnosti vystupujú ako jeden hospodársky subjekt. V dôsledku toho by sa pri určovaní vývoznej ceny nemali odpočítať PVA náklady a zisk spoločnosti RFAI.
(64)
Otázka, či v prípade spojenia medzi ruskou skupinou a RFAI ide o jeden hospodársky subjekt, alebo nie, je irelevantná z hľadiska úpravy na účely stanovenia vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9.
(65)
V dôsledku toho, že vývozný predaj ruskej skupiny sa uskutočnil prostredníctvom pridruženej spoločnosti (RFAI), vývozná cena sa musela upraviť odpočítaním primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk, ako je výslovne stanovené v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Na základe toho sa tvrdenie musí zamietnuť.
(66)
Vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie o existencii jedného hospodárskeho subjektu a že sa tým predišlo úpravám PVA nákladov a zisku v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Takisto tvrdil, že aj keď boli úpravy oprávnené, vytvorená vývozná cena by mala zahŕňať iba náklady týkajúce sa dovozu spoločnosťou RFAI a vylúčiť všetky PVA náklady týkajúce sa vývozu jedného hospodárskeho subjektu. Nakoniec vyhlásil, že v tomto prípade nesúhlasí s konštatovaním neexistencie jedného hospodárskeho subjektu.
(67)
Existencia jedného hospodárskeho subjektu je irelevantná pre vytváranie vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Pokiaľ sú splnené podmienky v článku 2 ods. 1 a 9 základného nariadenia, stupeň kontroly alebo integrácie je irelevantný na posúdenie zákonnosti úprav podľa článku 2 ods. 9 (8). V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa od Komisie vyžaduje, aby v niektorých situáciách vytvorila vývoznú cenu a prispôsobila túto vytvorenú vývoznú cenu určitému počtu parametrov vrátane prípadu, keď o stranách „vyjde najavo, že sú v spojení“. Znenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia je jednoznačné v tom zmysle, že „sa vykoná úprava“ (zvýraznenie pridané Komisiou). Komisia overila, že RFAI vykonala všetky funkcie, ktoré bežne vykonáva pridružený dovozca v Únii. Spoločnosť RFAI sa skutočne úzko zapája do medzinárodných aktivít skupiny (napr. v rámci podpory zákazníkov, logistiky a harmonogramu dodávok, nákupu investičného tovaru a dôležitých surovín atď.). Tým bola splnená potrebná podmienka pre úpravu podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, čo odôvodňujú vykonané úpravy. Preto sa dospelo k záveru, že vykonané úpravy sa požadovali na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(68)
Vyvážajúci výrobca trval na tom, že z rozhodnutia vo veci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplýva, že ak vývozca a prepojený obchodník sú súčasťou jedného hospodárskeho subjektu, úprava vývoznej ceny sa podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia nepovoľuje. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Rozhodnutie sa v skutočnosti týka úpravy vykonanej podľa článku 2 ods. 10 bodu i) pre nominálne provízie prijaté obchodníkom, ktorého funkcie sú podobné funkciám zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu. Uvedená judikatúra je preto v tomto prípade irelevantná, keďže švajčiarska spoločnosť RFAI vykonáva všetky funkcie, ktoré zvyčajne vykonáva prepojený dovozca. Existencia jedného hospodárskeho subjektu nemá rovnaký vplyv na úpravy vykonané podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia, ako v prípade požadovaných úprav podľa článku 2 ods. 9 príslušného nariadenia. Okrem toho nemožno voľne rozhodnúť, či sa môže požadovať úprava primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk. Takáto úprava sa vykoná podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď sú strany v spojení.
(69)
Pokiaľ ide o rozsah úpravy, tvrdenie týkajúce sa čiastočného odpočítania PVA nákladov a zisku nemožno akceptovať v prípade, že vyvážajúci výrobca nepredloží relevantné dôkazy. Úpravy podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia súvisia s vytváraním vývoznej ceny v najčastejších prípadoch pridruženia. Ak by sa mali celkové PVA náklady a zisk upraviť len čiastočne, takáto zmena by musela byť založená na dôkazoch poskytnutých vyvážajúcim výrobcom vo vzťahu k nákladom, predovšetkým v tom zmysle, či tieto náklady pozostávajú zo špeciálnych výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s akoukoľvek činnosťou nesúvisiacou priamo s dovozom príslušného výrobku medzi dovozom a ďalším predajom.
(70)
Ruská skupina tiež tvrdila, že pri výpočte vývoznej ceny by sa v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia nemalo odpočítavať antidumpingové clo, keďže je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja a v následných predajných cenách v Únii.
(71)
Pri prešetrovaní sa najmä zistilo, že ceny opätovného predaja príslušného výrobku v Únii nezohľadňujú clo zaplatené za 99 % nahlásených operácií. Preto možno dospieť k záveru, že antidumpingové clo nebolo náležite zohľadnené v cenách opätovného predaja ruskej skupiny. Výsledkom je, že tvrdenie ruskej skupiny sa nemohlo prijať a suma antidumpingových ciel sa pri určovaní cien odpočítala podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
2.3. Porovnanie a úpravy
(72)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(73)
V náležitých a oprávnených prípadoch sa upravili náklady na dopravu, na poistenie, náklady na prekládku v termináloch a manipuláciu, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
2.4. Dumping počas ORP
(74)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku na základe cien zo závodu pre jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú súčasťou ruskej skupiny.
(75)
Príslušný vyvážajúci výrobca vyslovil niekoľko tvrdení v súvislosti s výpočtom dumpingového rozpätia.
(76)
Po prvé, pokiaľ ide o úpravu ceny kremenca, ktorý kúpila jedna výrobná spoločnosť skupiny od inej výrobnej spoločnosti tej istej skupiny, spochybnilo sa pripočítanie rozpätia zisku 5 % k upravenej nákupnej cene. Argumentom je, že obidve spoločnosti sú členmi rovnakého hospodárskeho subjektu.
(77)
Aj keď je argument týkajúci sa jedného hospodárskeho subjektu irelevantný v súvislosti s úpravou ceny kremenca, potvrdilo sa, že transakcie medzi prepojenými stranami možno vykonať bez realizácie zisku. Pokiaľ by sa neuskutočnil nijaký predaj kremenca externým stranám, nemohla by sa preukázať existencia žiadneho zisku. V dôsledku toho sa prirážka zisku z upravenej ceny kremenca vynechala a náležite sa určil upravený dumping.
(78)
Druhé tvrdenie sa týkalo toho, ako Komisia uplatnila odporúčania orgánu WTO na urovnávanie sporov v spore s Nórskom týkajúcim sa lososa. V danom prípade bolo odporúčané, že aj prípade, že domáci predaj konkrétneho typu výrobku nie je reprezentatívny, PVA náklady a zisk dosahované v rámci týchto transakcií by sa mali použiť pri vytváraní normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že uplatňovanie novej metodiky v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti nebolo povolené, keďže by to neumožnila žiadna podstatná zmena okolností.
(79)
V rámci vypočutia vyvážajúceho výrobcu Komisia vysvetlila metodiku, ktorú panel uplatnil vo veci týkajúcej sa lososa. Tento vyvážajúci výrobca v odporúčaniach panela naďalej videl porušenie článku 2 ods. 4 a 6 základného nariadenia. Je však úlohou Komisie vykonávať takéto rozhodnutia v rámci jej záväzkov voči WTO. Takáto metodika má vplyv na všetky prípady, a nielen na vyšetrovania, ktoré sa začali na základe článku 5 základného nariadenia.
(80)
Na základe tretieho tvrdenia Komisia opravila tie prípady, v ktorých sa náklady jedného vyvážajúceho výrobcu skupiny porovnali s určitým predajom iného vyvážajúceho výrobcu.
(81)
Komisia ďalej potvrdzuje, že obrat bol upravený podľa rovnakých kvót ako výrobné náklady, ako napríklad náklady na dopravu, na poistenie a manipuláciu, na uskutočnenie skúšky ziskovosti a náklady na balenie, s cieľom určiť rozpätie dumpingu.
(82)
Vo štvrtom tvrdení vyvážajúci výrobca usudzuje, že platné antidumpingové clo bolo neoprávnene odpočítané od vývoznej ceny. Na preukázanie tohto tvrdenia sa uvádza, že vývozné ceny boli o viac než 100 % vyššie v období revízneho prešetrovania než v pôvodnom období prešetrovania, čo údajne dokazuje, že antidumpingové clo bolo zahrnuté do vývozných cien. Navyše sa určité dovozné clá a antidumpingové clá nemali odpočítať, pretože boli údajne zaplatené vopred a vzťahovali sa na budúce obdobie. Okrem toho Komisia nemala zohľadňovať ani náklady na kanceláriu v Japonsku a švajčiarske federálne a kantonálne dane z príjmu.
(83)
Vyvážajúci výrobca neposkytol presvedčivé dôkazy o tom, že antidumpingové clo bolo v tomto prípade a pre tento výrobok náležite zohľadnené vo vývoznej cene. Ceny opätovného predaja, ako aj výrobné náklady sa od pôvodného vyšetrovania výrazne zvýšili. Preto zvýšenie vývozných cien nemožno považovať za nezvratný dôkaz o zohľadnení cla. Na preukázanie nerozhodujúceho významu predložených dôkazov Komisia počas obdobia revízneho prešetrovania porovnala vývozné ceny s cenami výrobkov vrátane antidumpingového cla a zistila, že 99 % vývozných operácií nemá vývoznú cenu dosť vysokú na to aby pokryla antidumpingové clo. Nakoniec aj keď sa clo neodpočíta, nestačilo by to na odstránenie zisteného značného dumpingu a nemalo by to ani vplyv na záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu. Preto by to nemalo nijaký vplyv na výsledky súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti.
(84)
Komisia zistila, že dovozné clá a antidumpingové clá nemožno platiť vopred a že sa tieto clá vyberajú pri dovoze. Skupina navyše použila colný sklad, čo znamená, že clá sú splatné až pri dovoze a predaji, ktoré boli uskutočnené. Okrem toho na základe porovnania účtovnej súvahy z 31. decembra 2012 a auditu účtov bolo jednoznačne zistené, že audítori prekvalifikovali údajné predplatené antidumpingové clá za zaplatené antidumpingové clá ako náklady vo výkaze ziskov a strát.
(85)
Náklady za kanceláriu v Japonsku sa netýkali príslušného výrobku, a preto nemali vplyv na výpočet Komisie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. A napokon uvedené švajčiarske dane by sa mohli vyňať len v prípade, že by sa týkali dane z príjmov právnických osôb, čo je na základe odpovede k zverejneniu pravdepodobné. Výpočet dumpingu sa preto náležite upravil.
(86)
Upravené úroky z úveru, ktorý poskytla jedna spoločnosť skupiny na Britských Panenských ostrovoch inej spoločnosti skupiny, boli Komisiou upravené ako reakcia na tvrdenie, že takéto úvery sa môžu poskytovať pod hranicou trhových podmienok a v podstate by mali zmysel len v prípade, že by úroky z úveru boli nižšie než tie, ktoré žiada banka. Komisia ďalej potvrdzuje, že rozpätie zisku pre RFAI sa uplatnilo na základe čistej hodnoty faktúry v účtovnej mene spoločnosti a nebolo založené na CIF, ku ktorým sa pripočítali určité náklady.
(87)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na následnú úpravu výpočtu na základe prijatia tvrdení týkajúcich sa predaja kremenca v rámci skupiny, úverov poskytnutých v rámci skupiny a švajčiarskych federálnych a kantonálnych daní z príjmu, dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením bolo upravené a predstavuje 43 %.
(88)
Treba poznamenať, že na základe predbežného preskúmania uvedeného v odôvodnení 4 sa dospelo k záveru, že ruská skupina uskutočňovala dovozy za dumpingové ceny v období od októbra 2009 do septembra 2010.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
(89)
Pokiaľ ide o analýzu výskytu dumpingu počas ORP, prešetrila sa aj pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.
3.1. Výrobná kapacita Ruska
(90)
Rusko je druhým najväčším výrobcom FeSi na svete. Podľa spoločnosti pre prieskum trhu Metal Expert kapacita výroby FeSi v Rusku dosahuje približne 900 000 ton. Zahŕňa to výrobu v peciach, v ktorých sa môže vyrábať FeSi, ale aj iné druhy ferozliatin. Výrobné zariadenie obidvoch výrobcov (t. j. JSC CHEMK a Serov Ferroalloy Plant) v skutočnosti umožňuje prechádzanie z výroby FeSi na výrobu iných ferozliatin v krátkom časovom období. Zariadenia iných ruských výrobcov (t. j. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK a JSC KF) však umožňujú len výrobu FeSi.
(91)
Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že jeho vlastná informácia nebola zohľadnená pri výpočte výrobnej kapacity Ruska. Ako však bolo uvedené v odôvodnení 52, základný použitý zdroj informácií bol ten, ktorý poskytla ruská skupina. Na stanovenie výrobnej kapacity ďalších ruských výrobcov sa použila správa spoločnosti Metal Expert. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.
(92)
Tento vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že výroba JSC CHEMK nebola správne posúdená, keďže podľa jeho tvrdení je prakticky nemožné prejsť z výroby jednej ferozliatiny na inú bez výrazných dodatočných nákladov a časových zdržaní. Dôkazy zistené počas kontroly na mieste v priestoroch JSC CHEMK však preukázali, že pece spoločnosti JSC CHEMK umožňujú prechádzanie z výroby jednej ferozliatiny na inú bez uvedených časových zdržaní. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.
(93)
Skutočná výroba počas ORP sa odhadla približne na 633 000 ton (základ FeSi 75 %) s voľnou dostupnou kapacitou dosahujúcou 267 000 ton. Na základe konzervatívneho prístupu a zohľadňujúc výrobnú kapacitu využitú na výrobu iných ferozliatin, voľná kapacita na výrobu FeSi predstavuje aspoň 120 000 ton.
(94)
Ruská skupina tvrdila, že odhad voľnej kapacity Ruska bol nesprávne stanovený, keďže Komisia nezohľadnila skutočnosť, že ruská skupina využívala 95 % - 100 % svojej výrobnej kapacity. Ako však bolo uvedené v predchádzajúcom odôvodnení, postupovalo sa aj podľa konzervatívneho prístupu, pričom sa zohľadnila skutočná voľná kapacita. Uvedené tvrdenie preto nebolo prijaté.
(95)
Na základe správy spoločnosti Metal Expert sa vysoká voľná kapacita vysvetľuje tým, že domáci dopyt v období rokov 2002 až 2009 výrazne klesol, a to až o 50 %, a potom zostal stabilný až do roku 2012. Výrobná kapacita preto do veľkej miery prekračuje dopyt na domácom trhu. Ruskí výrobcovia sú preto závislí od vývozu.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(96)
Napriek existencii súčasných opatrení je trh EÚ naďalej atraktívny pre ruský vývoz. Úroveň dovozu pozorovaná počas ORP preukazuje, že ruský dovoz bol do istej miery ovplyvnený uloženým antidumpingovým clom, ale bol ešte stále výrazne prítomný počas ORP.
(97)
Jedna strana tvrdila, že trh Európskej únie s FeSi bude neatraktívny pre globálneho dodávateľa, ako je ruská skupina, a že nastal prudký celkový pokles dovozu, ktorý naďalej pokračoval v roku 2012. Tvrdila, že tento trend sa v budúcnosti nezmení. Preskúmanie obchodných údajov Eurostatu v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia však preukázalo, že ruský dovoz bol pomerne stabilný v období rokov 2010 - 2012.
(98)
Pri porovnaní vývoznej ceny príslušného výrobku do Európskej únie s cenou, ktorá sa účtuje za FeSi na trhoch tretích krajín, navyše vychádza najavo, že cena ruskej skupiny do EÚ je vyššia, a to v závislosti od cieľovej krajiny.
(99)
Preto sa musí zamietnuť tvrdenie, že trh Únie nie je pre ruských výrobcov atraktívny.
(100)
Jedna strana tvrdila, že ruský trh sa stáva čoraz atraktívnejším vzhľadom na viaceré nové projekty, ako sú napríklad Zimné olympijské hry v roku 2014, ktoré by mali posilniť domáci dopyt po oceli a následne zvýšiť domácu spotrebu FeSi. V prvom rade je však potrebné poznamenať, že táto strana neposkytla nijaké relevantné údaje ani odhad, pokiaľ ide o vplyv týchto projektov na domácu spotrebu FeSi. V každom prípade, ak by k takejto situácii skutočne došlo, účinok mal byť viditeľný už v rokoch 2012 a 2013. Dostupné údaje však preukázali, že domáca spotreba zostala stabilná. Okrem toho účinok týchto projektov by bol v každom prípade obmedzeného a dočasného charakteru. Toto tvrdenie sa preto neberie do úvahy. Jedna strana tvrdila, že nadmernú kapacitu v Rusku do veľkej miery absorbuje vývoz na ázijské trhy a do USA. Počas ORP ruskí výrobcovia skutočne vyviezli do celého sveta viac než 73 % svojej výroby. Ako sa však už uviedlo v odôvodnení 93, v Rusku naďalej dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity v dôsledku klesajúcej domácej spotreby, čo naznačuje silnú potrebu nájsť alternatívne trhy, ktoré by kompenzovali stratu v domácom predaji a absorbovali prebytok výrobnej kapacity.
(101)
Ako sa uviedlo v odôvodnení 44, hospodárska súťaž sa na ázijských trhoch zintenzívni vzhľadom na nové zariadenia vybudované v Malajzii, ktoré začnú vyrábať približne 420 000 ton v roku 2014. Táto situácia sťaží ruský vývoz na ázijské trhy.
(102)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 45, objem malajzijskej výroby bol upravený na úroveň 370 000 ton.
(103)
Okrem toho ruskí vývozcovia čelia antidumpingovému vyšetrovaniu v USA na jednom z ich hlavných vývozných trhov v dôsledku údajného značného dumpingového rozpätia.
(104)
Preto je nutné vyvodiť záver, že ruskí vyvážajúci výrobcovia do značnej miery závisia od vývozu na trhy tretích krajín, kde bude prebiehať intenzívnejšia hospodárska súťaž. Tým sa pre nich stane trh Únie ešte atraktívnejší.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(105)
Vzhľadom na uvedené zistenia možno vyvodiť záver, že dovoz z Ruska je naďalej dumpingový a že je veľmi pravdepodobné, že dumping bude pokračovať. Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu budúcu voľnú kapacitu v Rusku, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, ako aj na očakávané rozšírenie kapacity na trh juhovýchodnej Ázie, možno usúdiť, že ruskí vývozcovia by pravdepodobne ešte viac zvýšili vývozy do Únie za dumpingové ceny v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula.
5. Záver
(106)
Vzhľadom na uvedené dôvody sa dospelo k záveru, že existuje výrazné a skutočné riziko, že pokiaľ ide o FeSi s pôvodom v ČĽR a Rusku, dumping bude pokračovať v prípade, že platnosť súčasných opatrení uplynie.
D. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(107)
Počas ORP sedem známych výrobcov v Únii vyrábalo podobný výrobok. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
(108)
Ako sa uvádza v odôvodnení 16, šesť výrobcov v Únii poskytlo požadované informácie. Podľa odhadov príslušné spoločnosti predstavujú približne 90 % celkovej výroby v Únii a ich situácia sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba Únie
(109)
Spotreba Únie sa stanovila na základe nesúvisiacich a súvisiacich objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, odhadu týkajúceho sa nespolupracujúceho výrobcu (na základe žiadosti o preskúmanie) a údajov o dovoze z Eurostatu na úrovni číselného znaku KN.
(110)
Počas posudzovaného obdobia spotreba Únie vzrástla o 40 %. Je však potrebné zohľadniť, že východiskový rok posudzovaného obdobia (2009) bol mimoriadne zlým rokom vzhľadom na negatívne účinky hospodárskej krízy. Napriek čiastočnému oživeniu po roku 2009 spotreba Únie ešte stále nedosiahla úrovne zaznamenané v priebehu pôvodného preskúmania, keď spotreba v každom roku presahovala 850 000 ton.
Tabuľka 1
Spotreba
2009
2010
2011
ORP
Spotreba (v tonách)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti, Eurostat.
2. Objem, ceny a podiel dovozu z príslušných krajín na trhu
(111)
Objemy a podiel dovozu z ČĽR a Ruska na trhu boli analyzované na základe údajov Eurostatu a údajov získaných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia. Vzhľadom na to, že objemy z ČĽR sú veľmi nízke, dovozy z príslušných krajín sa neposudzovali súhrnne.
a) Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(112)
Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
2009
2010
2011
ORP
ČĽR
Objem dovozu (v tonách)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Podiel na trhu (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusko
Objem dovozu (v tonách)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Podiel na trhu (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Príslušné krajiny spolu
Objem dovozu (v tonách)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Podiel na trhu (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Zdroj: Eurostat.
(113)
Počas posudzovaného obdobia objemy dovozu z príslušných krajín výrazne klesli, a to až o 48 %. Ich podiel na trhu takisto klesol z 15,2 % v roku 2009 na 5,7 % počas ORP. V dôsledku tohto trendu čínsky vývoz takmer prestal existovať na trhu Únie. Ruskí vyvážajúci výrobcovia však naďalej udržiavajú podstatný podiel na trhu, čím sa Rusko stáva štvrtým najväčším vývozcom do Únie.
b) Dovozná cena a cenové podhodnotenie
(114)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu. Počas posudzovaného obdobia sa priemerná dovozná cena z ČĽR znížila o 38 %. Priemerná dovozná cena z Ruska sa zvýšila o 31 % počas tohto obdobia, ale naďalej zostávala pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 3
Priemerná cena dumpingového dovozu
2009
2010
2011
ORP
ČĽR
Priemerná cena (EUR/tona)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusko
Priemerná cena (EUR/tona)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Príslušné krajiny spolu
Priemerná cena (EUR/tona)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Zdroj: Eurostat.
(115)
S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie počas ORP boli vážené priemerné predajné ceny podľa typu výrobku spolupracujúcich výrobcov z Únie, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnané so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami podľa typu výrobku z dumpingových dovozov spolupracujúcich ruských výrobcov, ktoré boli určené prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe CIF s príslušnou úpravou týkajúcou sa cla.
(116)
Keďže žiadny čínsky vyvážajúci výrobca nespolupracoval v rámci revízneho prešetrovania, cenové podhodnotenie čínskeho vývozu sa určilo porovnaním vážených priemerných cien výrobcov v Únii určených nezávislým zákazníkom na trhu Únie na parite cien zo závodu, s priemernými vývoznými cenami čínskeho vývozu na parite CIF, získanými z Eurostatu, s príslušnými úpravami týkajúcimi sa cla.
(117)
Výsledok porovnania vyjadrený ako percento z obratu spolupracujúcich výrobcov v Únii počas ORP preukázal vážené priemerné rozpätie podhodnotenia na trhu Únie v rozmedzí od 6 % do 39 % pre Rusko a do 46 % v prípade ČĽR.
3. Dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam
(118)
Objem dovozu z tretích krajín na trh Únie sa zvýšil o 33 % počas posudzovaného obdobia v súlade s rastúcim trendom v oblasti spotreby. Podiel dovozu z tretích krajín na trhu zostal relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia. Predstavoval približne 70 % spotreby Únie a zaznamenal mierny pokles počas ORP. Zemepisná štruktúra dovozu však bola viac premenlivá s viditeľným zvýšením dovážaných objemov a podielov Brazílie a Nórska na trhu, teda krajín, ktoré zjavne majú prospech predovšetkým zo zvýšenia spotreby.
(119)
Priemerné ceny dovozu z tretích krajín sa zvýšili o 22 % počas posudzovaného obdobia a zostávajú vysoko nad úrovňou cien dovozu z ČĽR a Ruska.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(120)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(121)
Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe takých ukazovateľov ako výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem výroby, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, priemer cien na jednotku, priemer nákladov na jednotku, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu, akcie a pracovné náklady.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(122)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa výrazne zvýšila počas posudzovaného obdobia. Nárast bol najvýraznejší v období rokov 2009 až 2011, keď sa výroba zvýšila o 178 %. Následne počas ORP zostala stabilná. Poznamenáva sa, že východiskový rok posudzovaného obdobia bol výnimočný vzhľadom na hospodársku krízu, preto sa vyznačoval nezvyčajne nízkou úrovňou výroby. V skutočnosti, bez ohľadu na významné oživenie po roku 2009, je potrebné pripomenúť, že výroba výrobného odvetvia Únie ešte stále nedosiahla východiskovú úroveň pôvodného prešetrovania (rok 2003), počas ktorého zaznamenaná úroveň výroby presahovala 270 000 ton
Tabuľka 5
Výroba výrobného odvetvia Únie spolu
2009
2010
2011
ORP
Výroba (v tonách)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(123)
Výrobná kapacita zostala relatívne stabilná počas posudzovaného obdobia a počas ORP sa zaznamenalo mierne zvýšenie. Keďže výroba sa výrazne zvýšila v období rokov 2009 - 2011, využitie kapacity zaznamenalo celkové zvýšenie o 179 %. Tento trend sa zmenil počas ORP, keď sa využitie kapacity znížilo. Táto negatívna zmena však nebola výsledkom zníženia skutočnej výroby, ale vznikla v dôsledku zvýšenia samotnej kapacity.
Tabuľka 6
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2009
2010
2011
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Využitie kapacity (%)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
b) Objem predaja, podiel na trhu a rast
(124)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie určeného neprepojeným zákazníkom (stanovené na základe predajov prepojeným a neprepojeným zákazníkom v Únii) nasledoval trend spotreby zaznamenaný v období rokov 2009 - 2011. Ďalšia náhla zmena v ORP je výsledkom posunu z predaja výrobného odvetvia Únie prepojeným zákazníkom na predaj neprepojeným zákazníkom Únie, ktorý bol zaznamenaný v tomto roku. Bol to dôsledok zmeny v organizačnej štruktúre jedného výrobcu Únie.
Tabuľka 7
Predaj výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom
2009
2010
2011
ORP
Objem (v tonách)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(125)
Keďže objemy predaja na trhu Únie nasledovali trend spotreby, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu po úvodnom skoku v roku 2010 zostal v posudzovanom období relatívne stabilný s mierne rastúcim trendom.
Tabuľka 8
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2009
2010
2011
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (%)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat.
(126)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 111, spotreba Únie sa zvýšila o 40 % medzi rokom 2009 a ORP. Výrobné odvetvie Únie využilo tento rast vo svoj prospech zvýšením svojho objemu predaja a podielu na trhu počas rovnakého obdobia.
c) Zamestnanosť a produktivita
(127)
Zamestnanosť v rámci výrobného odvetvia Únie súvisiaca s príslušným výrobkom sa zvýšila takmer o 50 % v posudzovanom období. Tento nárast v počte zamestnancov bol zároveň sprevádzaný ešte vyšším nárastom produktivity, meranej ako výstup (tona) na zamestnanca za rok, pričom nárast predstavoval 86 % v rovnakom období.
Tabuľka 9
Zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
ORP
Počet zamestnancov
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie.
d) Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(128)
Ako bolo uvedené v odôvodneniach 37 a 87, dumpingové rozpätie dovozu z príslušných krajín zostáva vysoké. Analýza ukazovateľov ujmy preukázala, že výrobné odvetvie sa zotavuje z dumpingových praktík v minulosti. K zotaveniu však došlo iba nedávno a počas ORP bol na trhu Únie pozorovaný určitý pokles niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií. Okrem toho treba poznamenať, že tento pozitívny vývoj sa uskutočňuje pod ochranou súčasných antidumpingových opatrení. Ak by sa súčasné opatrenia zrušili, vplyv súčasných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie by bol výrazný.
e) Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady
(129)
Priemerná predajná cena spolupracujúcich výrobcov Únie určená neprepojeným zákazníkom v Únii sa zvýšila o 25 % v období rokov 2009 - 2011 a potom sa znížila v ORP. Tieto zmeny cien odrážajú všeobecné zmeny nákladov na suroviny a energiu počas rovnakého obdobia. Podobný trend, t. j. zvýšenie v období rokov 2009 - 2011 a zníženie v ORP možno pozorovať pri predajných cenách za dovoz z tretích krajín, ktoré držia podstatnú časť trhu Únie.
Tabuľka 10
Predajné ceny náklady
2009
2010
2011
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii určená neprepojeným zákazníkom (EUR/tona)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
f) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu
(130)
Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok výrobcov Únie, ich investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
2,3
27,0
18,3
7,4
Peňažný tok (v eurách)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investície (v eurách)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Návratnosť investícií (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(131)
Ziskovosť spolupracujúcich výrobcov Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením neprepojeným zákazníkom vyjadreného ako percento obratu z daného predaja. V roku 2009 bolo rozpätie zisku veľmi nízke a taktiež negatívne pre niektorých výrobcov Únie. Začalo sa však zotavovať v roku 2010 v súlade so zvýšením spotreby a predaja. Je však potrebné poznamenať, že v ORP sa rozpätie zisku znižuje napriek skutočnosti, že objem predaja spolupracujúcich výrobných odvetví Únie (takisto zohľadňujúc zmeny v organizačnej štruktúre) zostal stabilný. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o budúci vývoj rozpätí zisku výrobného odvetvia EÚ.
(132)
Peňažný tok, t. j. schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, ktorá bola vypočítaná na základe operácií, bol pozitívny v rámci celého posudzovaného obdobia. Tento ukazovateľ sa však zlepšil len v roku 2010. V nasledujúcich dvoch rokoch sa výrazne zhoršil. Prešetrovanie taktiež preukázalo, že zhoršenie peňažného toku bolo výraznejšie v prípade menších výrobcov Únie. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia EÚ uskutočňovať potrebné samostatné financovanie svojich činností v súčasnom hospodárskom kontexte.
(133)
Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia mal vplyv na schopnosť spolupracujúcich výrobcov Únie investovať do svojich činností. V dôsledku toho úroveň investícií zostáva relatívne vysoká a stabilná počas posudzovaného obdobia. Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, sa stala pozitívnou až po roku 2009. V nadväznosti na trend ziskovosti a peňažného toku však tento ukazovateľ tiež dosiahol svoj vrchol v roku 2010 a v rokoch 2011 a 2012 neustále klesal.
(134)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno vyvodiť záver, že aj keď finančná výkonnosť spolupracujúcich výrobcov v Únii zostala stabilná počas takmer celého posudzovaného obdobia, začala sa zhoršovať ku koncu tohto obdobia, najmä počas ORP. Ako vyplýva z tabuľky 11, ziskovosť predajov v EÚ výrazne klesla a peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Únie bol nižší ako hodnota investícií, čo naznačuje, že výrobné odvetvie sa muselo opierať o externé financovanie v ORP.
(135)
Zároveň boli zaznamenané obavy, pokiaľ ide o schopnosti navýšenia kapitálu. Tento faktor môže predstavovať rozhodujúci prvok nestability výrobného odvetvia Únie, ak by platnosť opatrení uplynula. V súčasnej hospodárskej situácii je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie bude mať problémy nájsť finančné prostriedky, aby mohlo čeliť návratu dumpingových dovozov z príslušných krajín, a znovu by mohlo v danom odvetví dôjsť k vážnej ujme vo veľmi krátkom časovom horizonte. To je najmä problém pre malé a stredné podniky, ktoré sú súčasťou výrobného odvetvia Únie.
g) Zásoby
(136)
Hoci konečný stav zásob spolupracujúcich výrobcov v Únii sa medzi rokom 2009 a ORP zvýšil o 32 %, úmerne sa znížil na úroveň výroby a výrobcovia ho nepovažujú za výnimočne vysoký.
Tabuľka 12
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
ORP
Konečný stav zásob (v tonách)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
h) Pracovné náklady
(137)
Zatiaľ čo sa počet osôb zamestnaných spolupracujúcimi výrobcami v Únii zvýšil v posudzovanom období o takmer 50 %, ich priemerné mzdy zostali v tomto období stabilné.
Tabuľka 13
Pracovné náklady
2009
2010
2011
ORP
Priemerné pracovné náklady na zamestnanca
(v EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
ZÁVER K SITUÁCII VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(138)
Prešetrovanie ukázalo, že dovoz lacných dumpingových výrobkov z príslušných krajín sa na trhu Únie znížil po uložení pôvodných opatrení v roku 2008. To umožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby dosiahlo vysokú úroveň výroby, zvýšilo objem predaja, podiel na trhu a ziskovosť a zlepšilo svoju celkovú finančnú situáciu.
(139)
Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo značnú ujmu počas ORP. Vzhľadom na pokles spotreby a zhoršenie niektorých finančných ukazovateľov počas ORP, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, je však situácia výrobného odvetvia Únie naďalej zraniteľná.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Úvodné poznámky
(140)
Pre posúdenie pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, ak by platnosť opatrení uplynula, bol analyzovaný potenciálny vplyv čínskych a ruských dovozov na trh Únie a výrobné odvetvie Únie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.
(141)
Analýza sa zamerala na trend spotreby na trhu Únie, voľnú kapacitu, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín.
2. Spotreba v Únii
(142)
Spotreba príslušného výrobku sa v Únii znížila o 10 % v ORP v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Je to zároveň zníženie o vyše 25 % v porovnaní s úrovňou pred krízou v roku 2007. Pokles spotreby príslušného výrobku je spôsobený klesajúcou výrobou ocele v Únii a v nasledujúcich rokoch možno očakávať ďalší pokles. To bude náročné pre výrobné odvetvie Únie, ktoré sa bude konfrontovať s vysoko konkurenčným prostredím. Preto sa usudzuje, že nemožno tolerovať prítomnosť lacného dumpingového dovozu z ČĽR a Ruska. Takýto dovoz spôsobí tlak na znižovanie cien na trhu, bude narúšať hospodársku súťaž a následne spôsobí značnú ujmu výrobcom v Únii.
3. Voľná kapacita, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín
a) ČĽR
(143)
Je potrebné poznamenať, že celková kapacita výroby príslušného výrobku v ČĽR sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton, teda je vyššia ako celosvetová spotreba FeSi. Celkové využitie kapacity zároveň dosahuje približne 50 %.
(144)
Čínsky vývoz do celého sveta bol relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia a dosahoval úroveň 0,8 milióna ton. Táto úroveň vývozu je prevažne dôsledkom obmedzenia vývozu, ako je uvedené v odôvodnení 41. Únia však nemá žiadnu kontrolu nad týmito mechanizmami a čínska vláda môže vývozné obmedzenia kedykoľvek odstrániť, v dôsledku čoho by trhu Únie hrozilo, že bude zaplavený príslušnými výrobkami vyvezenými z Číny.
(145)
Aj v prípade, že vývozné obmedzenia zostanú nedotknuté, je potrebné zdôrazniť, že súčasný objem celosvetového čínskeho vývozu je vyšší než celková spotreba v Únii.
(146)
Možno odôvodnene očakávať, že ako dôsledok vyplývajúci z atraktívnosti trhu EÚ, ako bolo uvedené v odôvodneniach 40 až 49, bude v prípade zrušenia opatrení aspoň časť súčasného čínskeho vývozu presmerovaná na trh Únie najmä preto, že veľmi skoro bude čeliť ďalšej konkurencii na svojich tradičných ázijských trhoch v dôsledku rozvoja dodatočnej kapacity výroby v Malajzii, ako je uvedené v odôvodnení 44.
(147)
Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou v Ázii sa trh Únie určite stane atraktívnym cieľom pre čínskych vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bola Čína hlavným vývozcov na trh Únie.
(148)
Okrem toho súčasná úroveň čínskych vývozných cien, veľkosť zistených dumpingových rozpätí a existencia významného cenového podhodnotenia potvrdzujú, že v prípade neexistencie antidumpingových opatrení bude pokračovať nekalá súťaž zo strany čínskeho vývozu, ktorá povedie k značnej ujme v rámci výrobného odvetvia Únie.
b) Rusko
(149)
Pri revíznom prešetrovaní sa zistilo, že výroba príslušného výrobku v Rusku počas ORP predstavovala 633 000 ton, pričom výrobná kapacita sa odhaduje na 900 000 ton. Tým zostáva približne 267 000 ton voľnej kapacity, ktorá sama osebe stačí na zásobovanie jednej tretiny dopytu Únie.
(150)
Pokiaľ ide o ruský vývoz príslušného výrobku, je potrebné poznamenať, že Rusko v súčasnosti vyváža 73 % svojej výroby. Okrem Únie sú jeho ďalšími tradičnými vývoznými trhmi USA, Japonsko a Južná Kórea. Vzhľadom na zvýšenú konkurenciu na ázijských trhoch, ako sa uvádza v odôvodnení 44, existujú silné náznaky, že ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené, väčšina týchto obchodných tokov bude presmerovaná do Únie. Tento účinok môže byť ešte výraznejší, ak prebiehajúce antidumpingové vyšetrovanie dovozov z Ruska v USA (ako výsledok vyšetrovania, ktoré sa začalo v júli 2013) povedie k uloženiu príslušných opatrení.
(151)
Jeden vyvážajúci výrobca z Ruska s ohľadom na tento bod tvrdil, že uloženie ciel v USA na dovoz ferosilícia z Ruska je nepravdepodobné. Poskytnuté boli určité neoficiálne zistenia z prebiehajúceho vyšetrovania v snahe podporiť toto tvrdenie. Výrobca však nepredložil nijaké zdokumentované dôkazy na podporu svojich tvrdení, a keďže sa začalo antidumpingové vyšetrovanie v USA, ktoré stále prebieha, uloženie príslušných opatrení nemožno vylúčiť.
(152)
Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou na ich hlavných vývozných trhoch sa trh Únie stane atraktívnym cieľom pre ruských vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bolo Rusko hlavným vývozcom na trh Únie a je tam naďalej prítomné napriek opatreniam trvajúcim päť rokov.
(153)
Nakoniec je potrebné zdôrazniť, že ruská hrozba z hľadiska objemov je doplnená jej cenovou politikou na jeho vývozných trhoch. Pôvodné prešetrovanie aj súčasné preskúmanie pred uplynutím platnosti ukázali, že ruské dumpingové praktiky sa zdajú byť štrukturálne: jeho vývozná cena je systematicky nižšia než na ruskom domácom trhu. Súčasné preskúmanie navyše potvrdzuje, že ceny dovozov z Ruska podhodnocujú predajné ceny výrobcov v Únii.
4. Záver
(154)
Vzhľadom na zistenia prešetrovania, t. j. voľná kapacita dostupná v príslušných krajinách, pokračovania dumpingu a obmedzená schopnosť čínskych a ruských vývozcov predávať na ďalších hlavných trhoch tretích krajín, ktorá zvyšuje atraktívnosť trhu Únie, sa predpokladá, že zrušenie opatrení by oslabilo postavenie výrobného odvetvia Únie na jeho kľúčovom trhu a ujma, ktorú utrpelo. by sa opakovane vyskytovala z dôvodu pravdepodobných čínskych a ruských dovozov za dumpingové ceny.
(155)
Neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie v dôsledku platných opatrení by zostalo alebo posilnilo, ak by sa opatrenia zrušili. Naopak, existujú priaznivé podmienky pre pravdepodobný presun dovozov z dotknutých krajín na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, a to by pravdepodobne ohrozilo pozitívny vývoj na trhu Únie, ktorý sa dosiahol počas posudzovaného obdobia. Pravdepodobný dumpingový dovoz by mohol vyvolať tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil by jeho stratu podielu na trhu, dôsledkom čoho by bol negatívny vplyv na finančnú výkonnosť výrobného odvetvia Únie, ktoré je stále zraniteľné.
(156)
K tomuto bodu sa vyjadril ruský vyvážajúci výrobca, ktorý tvrdí, že opakovaný výskyt ujmy sa nemôže zakladať na samotnej možnosti opakovaného výskytu ujmy, ale skôr na jeho pravdepodobnosti. Prešetrovanie však preukázalo radu skutkových okolností vrátane skutočnosti, že dumpingové praktiky ruských výrobcov nikdy neprestali existovať, ako aj existenciu voľnej kapacity v Rusku. Okrem toho je skutočnosťou, že spotreba Únie je nižšia počas ORP než pred pôvodným prešetrovaním. A napokon na celosvetovej úrovni sa očakáva zvýšená výroba výrobkov najmä na ázijskom trhu. Tieto okolnosti posudzované ako celok vedú k primeranej istote, že na základe dostupných skutočností, ak by platnosť opatrení uplynula, výrobné odvetvie Únie by znovu utrpelo ujmu v dôsledku dumpingových dovozov.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(157)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie súčasných opatrení bolo v rozpore so záujmami Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych prítomných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Zainteresované strany mali možnosť sa vyjadriť v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia.
(158)
Vzhľadom na to, že toto prešetrenie je preskúmaním existujúcich opatrení, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nežiaduceho negatívneho vplyvu súčasných antidumpingových opatrení na zainteresované strany.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(159)
V odôvodnení 154 sa dospelo k záveru, že v rámci výrobného odvetvia Únie by pravdepodobne mohlo dôjsť k vážnemu zhoršeniu jeho situácie v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula. Preto by zachovanie opatrení bolo prínosom pre výrobné odvetvie Únie, pretože výrobcovia v Únii by mali byť schopní udržať svoj objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Naopak, zrušenie opatrení by vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody očakávať presun čínskych a ruských dovozov na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, ktoré by spôsobili opakovaný výskyt ujmy.
3. Záujem používateľov
(160)
V rámci súčasného preskúmania s Komisiou spolupracovalo desať používateľov v Únii (zlievarne a výrobcovia ocele). Štyri z týchto odpovedí sa skladali zo všeobecných pripomienok, zatiaľ čo iba šesť obsahovalo kompletne vyplnené dotazníky. Na základe týchto údajov sa zistilo, že cena príslušného výrobku má v priemere vplyv dosahujúci približne úroveň 1 % na celkové výrobné náklady používateľov a v prípade žiadnych spolupracujúcich používateľov nedosahuje úroveň 2 %. Preto aj keď niektorí používatelia boli v priebehu roka 2011 a ORP stratoví, nemožno to pripísať existencii antidumpingových ciel na dovoz ferosilícia.
(161)
Je potrebné zvážiť, že podiel Číny a Ruska na trhu počas pôvodného prešetrovania predstavoval približne 40 % trhu Únie a clá týchto dvoch krajín sa pohybujú v rozmedzí 15,6 % až 31,2 %. Preto potenciálny vplyv uplynutia platnosti ciel by sa mohol ohodnotiť ako úspora nákladov v priemere nepresahujúca 0,1 % (vypočítaná na základe podielu na trhu vo výške 40 % pre krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, a priemerné clo ad valorem vo výške 20 %). Z tohto dôvodu je nepravdepodobné, že by uplynutie platnosti cla malo vplyv na návrat k ziskovosti používateľov, ktorí utrpeli straty v priebehu posledných dvoch rokov posudzovaného obdobia. Okrem toho vzhľadom na charakter výrobku a viaceré zdroje zásobovania dostupné na trhu používatelia môžu ľahko zmeniť dodávateľa.
4. Záujem dovozcov
(162)
Všetci známi dovozcovia boli informovaní o začatí preskúmania. Žiadny dovozca príslušného výrobku neodpovedal na dotazník na vytvorenie vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania. Vyšetrovanie ukázalo, že dovozcovia môžu ľahko nakupovať z rôznych zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, najmä od výrobného odvetvia Únie a od hlavných vývozcov z tretích krajín, ktorí predávajú za nedumpingové ceny. Zároveň sa dospelo k záveru, že vzhľadom na nezáujem dovozcov by zachovanie opatrení nebolo v rozpore s ich záujmom.
5. Záver
(163)
S ohľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(164)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Okrem toho sa im poskytla lehota, počas ktorej mohli vyjadriť svoje pripomienky k týmto zisteniam. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy tam, kde je to opodstatnené.
(165)
Z uvedených skutočností vyplýva, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz ferosilícia s pôvodom v ČĽR a Rusku, ktoré boli uložené nariadením Rady (ES) č. 172/2008, by sa mali zachovať.
(166)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách sa v tomto prípade pokladajú za potrebné osobitné opatrenia, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie antidumpingových ciel. Týmito osobitnými opatreniami platnými len pre spoločnosti, pre ktoré sa zavádza individuálna colná sadzba, sa nariaďuje predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu. Pri dovoze, ku ktorému takáto faktúra nie je priložená, sa uplatní zvyškové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných výrobcov.
(167)
Výbor ustanovený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nepredložil stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla, uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov uvedených v odseku 1 a vyrobených uvedenými spoločnosťami, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingová colná sadzba (%)
Doplnkový kód TARIC
Čínska ľudová republika
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd, Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
všetky ostatné spoločnosti
31,2
A999
Rusko
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
všetky ostatné spoločnosti
22,7
A999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa sadzba cla uplatňovaná na všetky ostatné spoločnosti.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 9. apríla 2014