РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 157/2013
z 18. februára 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bioetanolu s pôvodom v Spojených štátoch amerických
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 25. novembra 2011 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prostredníctvom oznámenia o začatí konania uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové konanie“ alebo „konanie“) týkajúceho sa dovozu bioetanolu s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu bioetanolu s pôvodom v USA do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antisubvenčné konanie“). Toto konanie sa ukončilo 21. decembra 2012 bez uloženia vyrovnávacích opatrení.
(3)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného 12. októbra 2011 európskym združením výrobcov etanolu z obnoviteľných zdrojov ePURE (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby bioetanolu v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vývozcov/výrobcov v USA, dovozcov a ostatné strany, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a príslušné orgány USA. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(5)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vývozcov/výrobcov v USA
(6)
Vzhľadom na možný veľký počet vývozcov/výrobcov v USA sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(7)
S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vzorku vybrať, boli vývozcovia/výrobcovia v USA požiadaní, aby sa prihlásili Komisii do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a aby v odpovedi na formulár na výber vzorky poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobou a predajom bioetanolu za obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“), ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.
(8)
S príslušnými orgánmi USA sa konzultoval aj výber reprezentatívnej vzorky.
(9)
V stanovenej pätnásťdňovej lehote sa prihlásilo viac než 60 vývozcov/výrobcov, ktorí poskytli požadované informácie.
(10)
V súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu bioetanolu do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala zo šiestich výrobcov bioetanolu v USA (vzorka z USA).
(11)
Počas prešetrovania sa zistilo, že produkcia jedného výrobcu zahrnutého do vzorky z USA nebola v období prešetrovania vyvezená do Únie. Preto táto spoločnosť bola vylúčená zo vzorky.
(12)
Napriek skutočnosti, že ostatní výrobcovia zaradení do vzorky vo formulári na výber vzorky uviedli vývoz bioetanolu do Únie, prešetrovaním sa zistilo, že ani jeden z nich bioetanol na trh Únie nevyvážal. V skutočnosti výrobok predávali na domácom trhu neprepojeným obchodníkom/výrobcom zmesí, ktorí ho potom zmiešavali s benzínom a následne predávali na domácom trhu a na vývoz najmä do Únie. Počas prešetrovania na mieste sa zistilo, že v skutočnosti v rozpore s dojmom, ktorý zanechali informácie vo formulároch na výber vzorky poskytnuté výrobcami z USA zahrnutými do vzorky, títo výrobcovia neboli systematicky informovaní, či je ich výroba určená na trh Únie, alebo má iné miesto určenia vrátane trhu USA, a nepoznali ani predajné ceny obchodníkov/výrobcov zmesí. Vlastne to znamená, že výrobcovia bioetanolu z USA nie sú vývozcami príslušného výrobku do Únie. Vývozcami sú v skutočnosti obchodníci/výrobcovia zmesí. Z toho vyplýva, že údaje získané a overené na úrovni vzorky USA v predbežnom štádiu neumožnili zistiť, či sa počas OP bioetanol z USA vyvážal do Únie za dumpingové ceny.
(13)
V tom čase sa preto nemohli uložiť žiadne antidumpingové opatrenia.
(14)
Na identifikáciu vývozu bioetanolu do Únie sa vzorka USA opierala najmä o údaje poskytnuté neprepojenými výrobcami zmesí/obchodníkmi, ktorí v predbežnom štádiu neboli podrobení prešetrovaniu. Aj keď v predbežnom štádiu jeden z týchto obchodníkov spolupracoval na prešetrovaní a poskytol dodatočné údaje, tieto údaje neboli dostatočné na to, aby sa mohli presne a spoľahlivo zistiť údaje nevyhnutné na účel výpočtu dumpingových rozpätí.
(15)
Z hľadiska dokončenia prešetrovania týkajúceho sa dumpingu sa tak považovalo za nevyhnutné vychádzať pri ňom skôr z údajov obchodníkov a výrobcov zmesí, ktorí v skutočnosti príslušný výrobok vyvážali do Únie.
(16)
Dotazníky týkajúce sa dumpingu sa tak poslali ôsmim najväčším obchodníkom/výrobcom zmesí z USA, identifikovaným počas prešetrovania vzorky USA. Títo obchodníci/výrobcovia zmesí predstavujú viac než 90 % celkového vývozu bioetanolu do Únie. Dvaja z nich boli ochotní spolupracovať pri prešetrovaní a ich vývoz predstavuje zhruba 51 % celkového vývozu bioetanolu do Únie počas OP.
1.2.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(17)
Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(18)
Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov z Únie (vzorka z EÚ). Táto vzorka pozostávala z piatich spoločností a skupín z 19 výrobcov z Únie, ktorí boli známi pred začatím prešetrovania. Vzorka sa vyberala na základe objemu výroby bioetanolu počas obdobia prešetrovania a podľa geografickej polohy známych výrobcov. Táto vzorka predstavovala 48 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania.
(19)
Prešetrovanie však odhalilo, že skupiny zaradené do vzorky z EÚ pozostávajú z veľkého počtu spoločností alebo samostatných subjektov, ktoré vyrábajú a predávajú podobný výrobok. V tomto prípade by to znamenalo, že by bolo potrebné prešetriť 13 spoločností a vzhľadom na čas vyhradený na prešetrovanie nebolo možné prešetriť všetky. Preto sa rozhodlo, že sa znovu preskúmajú údaje. ktoré slúžili na výber reprezentatívnej vzorky. Dospelo sa k názoru, že vzorka by mala byť zložená z najväčších jednotlivých výrobných subjektov v Únii a skupín tak, aby sa zohľadnilo aj určité geografické rozloženie výrobcov z Únie.
(20)
Takto sa nakoniec na základe reprezentatívnosti z hľadiska objemu výroby a predaja bioetanolu počas obdobia prešetrovania a podľa geografickej polohy výrobcu vybrala konečná vzorka z EÚ pozostávajúca zo šiestich jednotlivých výrobcov. Títo výrobcovia, nachádzajúci sa v Belgicku, Holandsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku a Nemecku, predstavujú 36 % celkovej odhadovanej výroby v Únii a 44 % celkovej výroby, ktorú nahlásili spoločnosti pri predkladaní údajov na účely výberu vzorky. Táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu na účely preskúmania možnej ujmy pre príslušné odvetvie Únie.
(21)
Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť sa k vhodnosti výberu vzorky.
(22)
Niektoré zainteresované strany namietali, že vzorka z EÚ je menej reprezentatívna než pôvodne vybraná vzorka, ktorá zahŕňala celé skupiny spoločností. Podľa ich názoru je možné vykonať objektívnu analýzu situácie daného odvetvia Únie iba pri zaradení všetkých spoločností, ktoré boli súčasťou skupín v pôvodnej vzorke. Tvrdili predovšetkým, že náklady a výnosy by mohli byť priradené určitým spoločnostiam skupiny, v ktorých sa nevykoná návšteva, a teda by nemuseli byť zohľadnené v analýze ujmy.
(23)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia náležite zvážila a preskúmala údaje, ktoré jej poskytli všetky spoločnosti zaradené a nezaradené do vzorky, a najmä spoločnosti patriace do skupín tak, aby zabezpečila, že sa všetky náklady a výnosy, ktoré sa týkajú výroby a predaja spoločností vybraných do vzorky v plnej miere a správne zohľadnili v analýze ujmy.
(24)
Niektoré zainteresované strany mali výhrady voči tomu, že do vzorky z EÚ boli zaradení začínajúci výrobcovia z Únie. Namietali tiež, že jedna spoločnosť, ktorá mala v roku 2011 významnú nevyužitú kapacitu, so sídlom v členskom štáte, ktorý nezaviedol smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov (Renewable Energies Directive - „RED“) (4), nemala byť zaradená do vzorky. Zainteresované strany ďalej tvrdili, že ak by sa uvedené spoločnosti nakoniec mali do vzorky zaradiť, Komisia by mala upraviť ich údaje tak, aby zohľadňovali tieto mimoriadne okolnosti.
(25)
Skutočnosť, že spoločnosti len nedávno začali, alebo obnovili prevádzku, nevylučuje možnosť ich zaradenia do vzorky. Zaradenie týchto spoločností nie je v rozpore s kritériami pre výber vzorky, ktoré sú stanovené v článku 17 základného nariadenia. Čo sa týka úpravy ich údajov, zainteresované strany neuviedli žiadny konkrétny problém, ani podložené dôkazy, ktoré by podporili ich tvrdenie, a neuviedli, z akého základu by mala vychádzať požadovaná úprava údajov.
(26)
Prešetrovanie navyše neodhalilo žiadne náklady, ako napríklad zrýchlené odpisy, ktoré by bolo treba upravovať s cieľom napraviť akékoľvek narušenie spôsobené začatím prevádzky. Preto sa toto tvrdenie odmieta.
(27)
Niektoré zainteresované strany mali tiež námietky proti skutočnosti, že jedna spoločnosť predbežne vybraná do vzorky z EÚ, ktorá sídli v členskom štáte s vysokou spotrebou a výrobou bioetanolu, už nebola súčasťou vzorky z EÚ. Zainteresované strany konštatovali, že ekonomická situácia tejto spoločnosti bola dobrá a tvrdili, že to bol dôvod jej vyradenia zo vzorky. Ďalej tvrdili, že výber vzorky bol skreslený, aby sa podporilo zistenie ujmy. Komisia mala podľa týchto zainteresovaných strán poslať všetkým výrobcom takzvané minidotazníky s cieľom získať príslušné údaje na výber vzorky.
(28)
Pokiaľ ide o minidotazníky, treba poznamenať, že Komisia pred výberom vzorky požadovala informácie od všetkých výrobcov z Únie, o ktorých bolo známe, že sa ich daná záležitosť týka, pričom cieľom bolo získať relevantné údaje na účely výberu vzorky. Ako sa uvádza v bode 5.2.1 oznámenia o začatí konania, tieto informácie boli od dátumu začiatku prešetrovania zainteresovaným stranám k dispozícii v spise na nahliadnutie a neboli takého charakteru, aby ukazovali stav ekonomickej situácie respondentov. Komisia tak mala k dispozícii dostatok relevantných informácií na výber reprezentatívnej vzorky v súlade s kritériami článku 17 základného nariadenia, no nemohla vykonať výber spoločností orientovaný na výsledok. Uvedené tvrdenia preto boli zamietnuté.
(29)
A napokon, objavilo sa tvrdenie, že vzorka mala zahŕňať aj spoločnosti, ktoré vyrábajú bioetanol z cukrovej repy, pretože výroba z tejto suroviny môže byť oveľa ziskovejšia ako napríklad výroba z pšenice. Aj keď toto tvrdenie nebolo podložené, dostupné informácie ukazujú, že bioetanol vyrábaný z cukrovej repy predstavuje iba malú časť celkovej výroby v Únii, približne 12 % v roku 2011, a že dve spoločnosti zaradené do vzorky čiastočne používajú cukrovú repu ako východiskovú surovinu na výrobu bioetanolu. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(30)
Na základe uvedených skutočností sa má za to, že vzorka vybraná tak, ako sa vysvetľuje vyššie, na účel analýzy ujmy, je reprezentatívna pre odvetvie Únie.
1.2.3. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(31)
Vzhľadom na možný veľký počet dovozcov, ktorých sa konanie týka, sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(32)
V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili iba traja dovozcovia. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky nepovažoval za potrebný.
1.2.4. Vyplnené dotazníky a overovanie
(33)
Komisia poslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka. Dotazníky boli teda zaslané vývozcom/výrobcom z USA zaradeným do vzorky, výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom spolupracujúcim neprepojeným dovozcom z Únie a všetkým používateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka.
(34)
Komisia dostala odpovede od vývozcov/výrobcov z USA zaradených do vzorky, výrobcov z Únie zaradených do vzorky, dvoch neprepojených dovozcov a štyroch používateľov.
(35)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na konečné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.
(36)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Vývozcovia/výrobcovia v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Južná Dakota
Neprepojený obchodník v USA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Prepojený obchodník vo Švajčiarsku
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobcovia z Únie
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Holandsko
-
BioWanze S.A. Wanze, Belgicko
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Nemecko
-
Ensus, Yarm, Spojené kráľovstvo
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francúzsko
Neprepojení dovozcovia z Únie
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Holandsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené kráľovstvo
Používatelia v Únii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Holandsko
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(37)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Preskúmanie trendov významných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca OP („posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(38)
Príslušným výrobkom je bioetanol, niekedy uvádzaný ako „etanolové palivo“, t. j. etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), denaturovaný alebo nedenaturovaný, okrem produktov s obsahom vody vyšším ako 0,3 % (m/m) meraným podľa normy EN 15376, ako aj etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), obsiahnutý v zmesiach s benzínom s obsahom etylalkoholu vyšším ako 10 % (v/v) s pôvodom v USA, v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanol sa môže vyrábať z rozličných poľnohospodárskych východiskových surovín, ako je napríklad cukrová trstina, cukrová repa, zemiaky, maniok a kukurica. V USA sa biopalivá rozlišujú podľa rôznych východiskových surovín takto:
a)
Konvenčné biopalivo (vyrábané najmä z kukuričných východiskových surovín a bežne nazývané kukuričný etanol), ktoré je vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov, získavané z kukuričného škrobu a vyrábané v zariadeniach, ktorých výstavba sa začala po dátume prijatia zákona o energetickej nezávislosti a bezpečnosti v decembri 2007 (5) a ktoré musí v budúcnosti dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % v porovnaní so základnou hodnotou emisií skleníkových plynov počas životného cyklu benzínu a nafty.
b)
Pokročilé biopalivo, ktoré je vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov - iné než etanol získavaný z kukuričného škrobu -, ktoré sa získava z obnoviteľnej biomasy a ktorého emisie skleníkových plynov počas životného cyklu sú, ako stanovuje vykonávateľ zákona o energetickej politike (Energy Policy Act - EPA), najmenej o 50 % nižšie než základná hodnota emisií skleníkových plynov. Tento pojem zahŕňa aj celulózové biopalivá ako bioetanol a nafta na báze biomasy. Program pre pokročilé biopalivá obsahuje aj program pre celulózové biopalivá, naftu na báze biomasy a nerozlíšené pokročilé biopalivá.
(40)
Celulózové biopalivo (6) je konkrétnejšie vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa získava z akejkoľvek celulózy, hemicelulózy alebo lignínu, pochádzajúcich z obnoviteľnej biomasy, a ktorého emisie skleníkových plynov počas životného cyklu sú, ako stanovuje vykonávateľ zákona o energetickej politike, najmenej o 60 % nižšie než základná hodnota emisií skleníkových plynov počas životného cyklu. Medzi celulózové biopalivá patrí aj bioetanol. Federálna vláda USA významne podporuje výskumy a pilotné projekty zamerané na výrobu pokročilých biopalív a najmä celulózového bioetanolu vyrábaného prevažne z odpadov z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Podľa príslušných orgánov USA a verejne dostupných údajov (7) výroba tohto druhu bioetanolu dosiahne v roku 2014 objem približne 4 miliardy litrov a do roku 2021 objem viac než 50 miliárd litrov. V období prešetrovania bola výroba celulózového bioetanolu zanedbateľná.
(41)
Počas obdobia prešetrovania až doposiaľ sa v USA ako hlavná východisková surovina používala kukurica, zatiaľ čo v Únii je hlavnou východiskovou surovinou pšenica.
(42)
Prešetrovanie ukázalo, že bioetanol sa vo všeobecnosti predáva v čistej podobe výrobcom zmesí/obchodníkom, ktorí ho zmiešavajú (8) s benzínom a vyrábajú predovšetkým zmesi s vysokým obsahom bioetanolu, ktoré sa vyvážajú alebo predávajú na domácom trhu na ďalšie zmiešavanie a používajú sa na spotrebu ako palivo. Výroba zmesí nie je veľmi zložitý úkon a dá sa realizovať zmiešavaním produktov v špeciálnych zásobníkoch, kam sa pridávajú požadované percentuálne podiely bioetanolu a benzínu.
(43)
Aby sa dali identifikovať rozličné typy bioetanolu a zmesí bioetanolu, ktoré sa používajú vo svete, palivové zmesi s etanolom sú označené číslami s písmenom E, ktoré udávajú percentuálny podiel objemu etanolového paliva v zmesi. Napríklad E85 znamená 85 % bezvodého etanolu a 15 % benzínu. Zmesi s nízkym obsahom etanolu, od E5 po E25, sú známe aj ako „gasohol“ (zmes benzínu s alkoholom), aj keď v medzinárodnom meradle sa tento pojem najčastejšie používa na označenie zmesi E10. Zmesi E10 alebo zmesi s nižším podielom etanolu sa do roku 2011 používali vo vyše dvadsiatich krajinách na celom svete na čele s USA, kde takmer všetok benzín, ktorý sa v roku 2010 maloobchodne predával, bol zmiešaný s 10 % bioetanolu.
(44)
Prešetrovanie ukázalo, že na základe platného celoštátneho programu noriem pre používanie palív z obnoviteľných zdrojov (RFS1), realizovaného v súlade so zákonom o energetickej politike z roku 2005, sa všetky typy bioetanolu považujú za biopalivá; uvedeným zákonom sa zmenil a doplnil zákon o čistom ovzduší (Clean Air Act) a zaviedla sa prvá celoštátna norma pre používanie palív z obnoviteľných zdrojov. Kongres USA zveril Agentúre pre ochranu životného prostredia USA (US Environmental Protection Agency) zodpovednosť za koordináciu s Ministerstvom energetiky USA, Ministerstvom poľnohospodárstva USA a ďalšími zainteresovanými subjektmi pri príprave a realizácii tohto programu.
(45)
V dôsledku vlastnej energetickej politiky sa USA stali najväčším svetovým výrobcom bioetanolu, a to od roku 2005, keď ich podiel na celosvetovej produkcii dosiahol 57,5 %. V roku 2009 požiadavky v rámci dohody o hospodárskom partnerstve zabezpečili, aby sa vyrobilo aspoň 11 miliárd amerických galónov palív z obnoviteľných zdrojov, a to najmä v snahe splniť ciele stanovené v zákone o energetickej nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Rozsiahla výroba zároveň umožnila výrobcom z USA stať sa vývozcami bioetanolu na iné trhy vrátane Únie.
(46)
Podľa oficiálnych zdrojov, trhových a verejne dostupných informácií (9) všetky typy bioetanolu a bioetanolu v zmesiach, najmä v zmesiach bioetanolu s minerálnym benzínom, ako je vysvetlené v odôvodnení 43, ktoré sa vyrábajú v USA a buď predávajú v USA, alebo vyvážajú, sa považujú za bioetanolové palivá a sú súčasťou legislatívneho balíka, ktorý sa týka energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a alternatívnych palív v USA.
(47)
Zistilo sa, že všetky typy bioetanolu a bioetanolu v zmesiach, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, napriek možným rozdielom, pokiaľ ide o východiskovú surovinu použitú na výrobu alebo odchýlky vo výrobnom procese, majú rovnaké alebo veľmi podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Možné drobné rozdiely v príslušnom výrobku nemenia jeho základné vymedzenie, jeho vlastnosti ani jeho vnímanie rôznymi zainteresovanými stranami.
(48)
Niektoré zainteresované strany namietali, že vymedzenie príslušného výrobku nie je jasné, najmä preto, že neumožňuje odlíšiť bioetanol určený na použitie v palivách od bioetanolu určeného na iné použitie. Tvrdili, že z toho dôvodu by sa prešetrovanie malo týkať etanolu určeného na použitie vo všetkých oblastiach a etanolu zo všetkých zdrojov vrátane syntetického etanolu, ktorý konkuruje bioetanolu na priemyselné použitie.
(49)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila opak, teda že prešetrovanie by sa malo týkať iba bioetanolu na použitie v palivách a že bioetanol určený na priemyselné použitie by sa mal z prešetrovania vylúčiť.
(50)
V tejto súvislosti treba uviesť, že príslušný výrobok by sa mal prednostne vymedziť na základe jeho základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností a nie na základe jeho použitia alebo aplikácií. Výrobok, ktorý má rozličné aplikácie, môže mať skutočne rovnaké alebo podobné základné vlastnosti bez ohľadu na ďalšie použitie a za určitých okolností môže byť potrebné hlbšie analyzovať vymedzenie výrobku a rozsah jeho pôsobnosti vzhľadom na špecifickosť odvetvia a trhu.
(51)
V tomto prípade bolo zrejmé, že zámerom oznámenia o začatí konania nebolo zahrnúť do vymedzenia výrobku syntetický etanol. Syntetický etanol má iné vlastnosti ako bioetanol a nezodpovedá uvedeným kritériám spojeným s vymedzením príslušného výrobku. Žiadny z výrobcov, ktorí boli zapojení do tohto prešetrovania, sa nezameriava na výrobu tohto výrobku. Preto syntetický etanol nemôže byť zahrnutý do vymedzenia príslušného výrobku a je mimo rámca tohto prešetrovania. V protiklade s názormi niektorých zainteresovaných strán toto objasnenie nemá za následok zmenu zamerania prešetrovania alebo vymedzenia predmetného výrobku a nemalo žiadny vplyv na kvalitu použitých údajov.
(52)
Bioetanol určený na použitie v palivách a bioetanol určený na iné použitie môžu mať podobné vlastnosti. Počas prešetrovania sa však skúmal dumping na úrovni hospodárskych subjektov z USA, ktorí vyrábali bioetanol, alebo vyrábali jeho zmesi určené ako palivá, konkrétne bioetanol určený do palivovej zmesi. Podobne prešetrovanie výrobcov z Únie bolo zamerané na bioetanol určený na použitie v palivách a nie na bioetanol určený na iné použitie. Toto prešetrovanie by sa teda nemalo vzťahovať na bioetanol určený na iné použitie ako v palivách.
(53)
Dovozcovia, ktorí nebudú bioetanol dovezený z USA používať ako palivo, majú možnosť vydať vyhlásenie podľa ustanovení o konečnom použití, ako sa stanovuje vo vykonávacích ustanoveniach zakotvených v článkoch 291 až 300 Colného kódexu Únie (10).
2.2. Podobný výrobok
(54)
Zistilo sa, že bioetanol vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie má podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako bioetanol vyvážaný do Únie z USA.
(55)
Ako bolo opísané v odôvodnení 39, bioetanol sa dá vyrábať z rozličných východiskových surovín. Prešetrovanie však nepreukázalo skutočnosť, že by použité východiskové suroviny viedli k akýmkoľvek rozdielom vo vlastnostiach konečného výrobku. Zistilo sa, že príslušný výrobok vyrábaný v USA, najmä z kukurice, a vyvážaný do Únie, je zameniteľný s výrobkom vyrábaným najmä z pšenice a predávaným v Únii výrobcami z Únie. Navyše neexistujú žiadne výrazné rozdiely v používaní a vo vnímaní bioetanolu zo strany hospodárskych subjektov a používateľov na trhu.
(56)
Preto sa potvrdilo, že bioetanol vyrábaný a predávaný v Únii a príslušný výrobok vyvážaný z USA by sa mali považovať za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(57)
Niektorí výrobcovia z USA, zaradení do vzorky, tvrdili, že bioetanol vyrábaný a predávaný na trhu USA nie je ako príslušný výrobok, pretože celkom presne nezodpovedá zneniu opisu výrobku uvedenému v oznámení o začatí konania. V skutočnosti druhy bioetanolu predávané na trhu USA majú obsah vody presahujúci hranicu 0,3 % a zodpovedajú skôr norme USA (ASTM) než EN 15376.
(58)
Prešetrením sa však zistilo, že bioetanol vyrábaný na predaj na trhu USA má vo veľkej miere rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky ako príslušný výrobok. V článku 1 ods. 4 základného nariadenia sa stanovuje, že podobný výrobok nemusí byť nevyhnutne podobný príslušnému výrobku vo všetkých znakoch, ale môže ísť o výrobok, ktorý síce nie je podobný vo všetkých ohľadoch, no má vlastnosti veľmi podobné vlastnostiam príslušného výrobku. Tak je to aj v prípade bioetanolu predávaného na trhu USA a bioetanolu vyvážaného do Únie. Existujú precedensy, keď sa výrobky považovali za podobné príslušnému výrobku napriek istým rozdielom (11).
(59)
Na základe toho sa rozhodlo o zmene predbežného zistenia a o tom, že bioetanol podľa normy ASTM predávaný na trhu USA sa bude považovať za podobný výrobok vo vzťahu k príslušnému výrobku v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Úvod
(60)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 6 až 16, s cieľom prešetriť možnú existenciu dumpingu sa prešetrovanie vzťahovalo na jednej strane na výrobcov bioetanolu a na druhej strane na obchodníkov/výrobcov zmesí, ktorí príslušný výrobok vyvážali na trh Únie.
(61)
Podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia sa v každom nariadení, ktorým sa ukladá clo, má stanoviť clo pre každého dodávateľa, alebo ak je to nevykonateľné, clo pre príslušnú dodávateľskú krajinu.
(62)
Niektorí výrobcovia namietali, že bolo možné identifikovať a vystopovať ich výrobky predané vývozcom v USA s určením najmä na vývoz do Únie. Odvolávali sa na certifikačný proces stanovený v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, nemohli však preukázať konkrétnu spojitosť medzi ich predajmi na trhu USA a vývozmi do EÚ, ktoré uskutočnili iné subjekty. Ako sa uvádza v odôvodnení 12 a 63, títo výrobcovia nemali informácie ani o výške vývoznej ceny do Únie.
(63)
V tomto prípade sa zistilo, že pre štruktúru odvetvia bioetanolu a spôsob akým sa príslušný výrobok vyrába a predáva na trhu v USA a vyváža do Únie, nie je možné zistiť individuálne dumpingové rozpätia pre výrobcov z USA. Presnejšie, výrobcovia vo vzorke USA nevyvážali príslušný výrobok do Únie a prešetrovaní obchodníci/výrobcovia zmesí získavali bioetanol od rôznych výrobcov, vyrábali z neho zmesi, ktoré predávali najmä na vývoz do Únie, takže v rozpore s tvrdeniami uvedených strán nebolo možné sledovať všetky nákupy jednotlivo a porovnať normálne hodnoty s príslušnými vývoznými cenami, a rovnako nie je možné určiť výrobcu v okamihu vývozu do Únie. Inými slovami, každá zásielka odoslaná do EÚ obsahuje bioetanol vyrobený rôznymi výrobcami v USA v krajine, a nielen výrobcami zahrnutými do vzorky. Prešetrovanie okrem toho takisto ukázalo, že výška cien, ktoré vzorka USA účtovala svojim zákazníkom z USA v krajine, nebola totožná so skutočnou cenou platenou alebo splatnou za predmetný výrobok, ak sa vyvážal do Únie.
(64)
Z tohto dôvodu sa usudzuje, že by sa malo stanoviť dumpingové rozpätie pre celú krajinu.
3.2. Normálna hodnota
(65)
Na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či domáci predaj príslušného výrobku dvoma spolupracujúcimi obchodníkmi/výrobcami zmesí nezávislým zákazníkom bol v reprezentatívnych objemoch, t. j. či celkový objem tohto predaja počas OP predstavoval najmenej 5 % z celkového objemu predaja podobného výrobku na vývoz do Únie.
(66)
Keďže predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v dostatočnom množstve, normálna hodnota sa určila na základe ceny splatnej alebo zaplatenej nezávislými zákazníkmi v USA dvom uvedeným obchodníkom/výrobcom zmesí pri bežnom obchodovaní.
3.3. Vývozná cena
(67)
Spolupracujúci obchodníci/výrobcovia zmesí poskytli údaje, ktoré umožnili stanoviť vývoznú cenu na základe ich cien, ktoré sú skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný výrobok podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. V prípade transakcií, pri ktorých sa uskutočnil dovoz do Únie cez prepojenú obchodnú spoločnosť, sa vývozná cena stanovila na základe prvej ceny ďalšieho predaja prepojeného obchodníka nezávislým zákazníkom v Únii, podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(68)
Pokiaľ ide o predaj prostredníctvom prepojeného obchodníka nachádzajúceho sa vo Švajčiarsku, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk sa neodpočítali od vývoznej ceny, pretože sa nepovažovali za náklady medzi dovozom a ďalším predajom v Únii. Z prešetrovania vyplynulo, že hlavná aktivita prepojeného obchodníka pozostáva z peňažnej správy pre jednotku v odvetví „cukru“, ktorej biopalivá patria a z hedgingu rizík v rámci poľnohospodárskeho sektora uzatváraním derivátových zmlúv, a to mimo burzy, ako aj na organizovaných finančných trhoch.
(69)
Niektorí výrobcovia z USA tvrdili, že neustálou praxou inštitúcií je používať predajnú cenu vývozcu pre prvého nezávislého zákazníka ako vývoznú cenu na výpočty dumpingu. V tomto prípade by touto cenou bola predajná cena výrobcov z USA pre neprepojených obchodníkov/výrobcov zmesí z USA. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 62 a 63, žiadny z výrobcov USA nevyvážal predmetný výrobok do Únie a títo výrobcovia nemali informácie o výške vývoznej ceny do EÚ. Ich cenu pre domáci trh preto nemožno použiť, pretože nie je vývoznou cenou zaplatenou alebo splatnou pre predmetný výrobok v Únii. Z tohto dôvodu nie je možné akceptovať ich tvrdenie.
3.4. Porovnanie
(70)
Porovnanie váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny podľa typu výrobku, stanovené pre spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí, bolo vykonané na základe ceny zo závodu a v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia so zreteľom na rozdiely vo faktoroch, ktorých vplyv na ceny a porovnateľnosť cien bol preukázaný. Jeden obchodník/výrobca zmesí namieta, že údaje o domácich predajoch neboli reprezentatívne. Keďže tento obchodník/výrobca zmesí nepredložil údaje o všetkých domácich predajoch, kalkulácia vychádza z kalkulácií poskytnutých v dotazníku a počas návštev na mieste.
(71)
Jeden obchodník/výrobca argumentuje, že kalkulácia ceny domácich predajov by mala vychádzať z údajov spotového trhu NYMEX. Komisia sa domnieva, že overené údaje od dvoch obchodníkov/výrobcov zmesí sú spoľahlivejšie.
(72)
Na tieto účely sa v náležitých a odôvodnených prípadoch formou úprav zohľadnili rozdiely, ktoré sa týkali nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu a naloženie a vedľajších nákladov.
(73)
Pre príslušný výrobok a podobný výrobok bolo špecifické, že obchodníci/výrobcovia zmesí získali dotáciu najmä v podobe dobropisov na spotrebnú daň počas OP na ich predaji zmesí bioetanolu. Postup používaný na stanovenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny je postup, v rámci ktorého sa v plnej miere zohľadňujú skutočné predajné ceny uvedených obchodníkov/výrobcov zmesí na domácom trhu aj na vývoz. Takže porovnaním predaja, ktorý uskutočnili obchodníci/výrobcovia zmesí na trhu USA a vývozných cien obchodníkov/výrobcov zmesí pri vývoze do EÚ s cieľom vypočítať úroveň dumpingu týkajúceho sa príslušného výrobku, sa eliminuje akýkoľvek možný vplyv, ktorý dotácia mohla mať na ceny, keďže dotácia počas OP ovplyvnila rovnako domáci aj vývozný predaj. Jeden obchodník/výrobca namietal, že nedostal dotáciu na svoje domáce predaje. Nepredkladá však žiadny dôkaz k svojej námietke; námietku je okrem toho ťažké zosúladiť s informáciami poskytnutými orgánmi USA o využívaní dotácie.
3.5. Dumping
(74)
Ako je ustanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu výrobku sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Na základe tohto porovnania sa zistilo, že spolupracujúci neprepojení obchodníci/výrobcovia zmesí sa podieľali na dumpingových praktikách.
(75)
Na základe súhrnných údajov spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí sa stanovilo vážené priemerné dumpingové rozpätie 9,5 %, ktoré reprezentuje dumpingové rozpätie pre USA ako celú krajinu.
(76)
Niektorí výrobcovia z USA zahrnutí do vzorky tvrdili, že v prípade uloženia konečných antidumpingových opatrení očakávali, že dostanú individuálne colné rozpätie. So zreteľom na obsah odôvodnení 6 až 16 a dôvody uvedené v odôvodneniach 60 až 64 túto námietku nemožno uznať, pretože prešetrovanie potvrdilo, že v prípade týchto subjektov nebolo možné vystopovať ich výrobky pri vývoze do Únie, najmä preto, že neuskutočnili žiadne vývozy do Únie počas OP, všeobecne nemali vôbec informácie o časovom harmonograme vývozu a cene zaplatenej alebo splatnej zo strany dovozcov Únie; preto v prípade týchto výrobcov nebolo možné spoľahlivo zistiť vývoznú cenu a dumpingové rozpätie.
(77)
Niektorí výrobcovia žiadali viac informácií o dumpingových kalkuláciách stanovených pre dvoch spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí. Treba však na jednej strane uvážiť, že požadované informácie obsahujú informácie obchodného tajomstva, preto ich nemožno dať k dispozícii iným než dotknutým stranám. Na druhej strane je stálou praxou inštitúcií zverejňovať všeobecnú metódu používanú na zisťovanie dumpingu všetkým stranám, v prípade ktorých sa nepoužili žiadne individuálne údaje pri výpočtoch. Táto metóda bola opísaná vo všeobecnom informačnom dokumente zaslanom všetkým zainteresovaným stranám.
4. UJMA
4.1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(78)
Výroba v Únii sa stanovila na základe správy o trhu, ktorú počas prešetrovania poskytol navrhovateľ. Celková výroba podobného výrobku v Únii, uvedená v tejto správe, sa porovnala s informáciami, ktoré poskytlo 17 spolupracujúcich výrobcov z Únie. Medzi týmito dvoma súbormi údajov sa zistil malý rozdiel, zhruba 5 %. Tento rozdiel možno vysvetliť skutočnosťou, že niektorí pomerne malí nespolupracujúci výrobcovia z Únie informácie o výrobe neposkytli. Na základe toho sa celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania odhadla na 3,42 milióna ton. Výrobcovia z Únie, ktorí tvoria celkovú výrobu Únie, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia, a preto sa ďalej označujú ako „výrobné odvetvie Únie“.
4.2. Spotreba v Únii
(79)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe celkovej výroby v Únii v rámci výrobného odvetvia Únie, ku ktorej sa pripočítal objem dovozu z tretích krajín určený na základe najlepšej dostupnej štatistiky, a od ktorej sa odpočítali zmeny zásob a vývozu výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že štatistické údaje použité na stanovenie spotreby neboli úplné, pretože sa nebrali do úvahy významné objemy dovozu bioetanolu z iných tretích krajín, predovšetkým počas obdobia prešetrovania. Uvádzali tiež, že objem dovozu z USA Komisia nadhodnotila a údaje o spotrebe a trhovom podiele preto nie sú spoľahlivé.
(80)
Tieto tvrdenia sa podrobili analýze a krížovej kontrole s dostupnými informáciami. Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín, zainteresované strany neposkytli žiadne dôkazy o objemoch dovozu príslušného výrobku. Napriek tomu sa dovoz z iných krajín v rámci odhadu dovozu zohľadnil. Pokiaľ ide o objem dovozu z USA, v odhade dovozu z USA počas OP sa zistila administratívna chyba. Preto objem dovozu sa posúdil znova a podľa potreby upravil. Nemá to však žiadny vplyv na závery, ku ktorým sa dospelo v rámci posúdenia ujmy a príčinnej súvislosti.
(81)
Pokiaľ ide o dovoz príslušného výrobku, treba zdôrazniť, že pre príslušný výrobok neexistujú osobitné číselné znaky colnej kombinovanej nomenklatúry. Navyše, číselné znaky kombinovanej nomenklatúry, v rámci ktorých sa príslušný výrobok môže deklarovať colným orgánom, obsahujú okrem príslušného výrobku aj iné výrobky.
(82)
Pokiaľ ide o dovoz zmesí bioetanolu, z overených odpovedí dotazníka neprepojených dovozcov vyplýva, že dovoz sa väčšinou deklaroval colným orgánom pod číselným znakom TARIC 3824909799. Priamo z údajov Eurostatu však nie je možné získať objem dovozu, pretože tento číselný znak TARIC obsahuje okrem príslušného výrobku aj rôzne iné chemické výrobky.
(83)
Pokiaľ ide o dovoz deklarovaný pod číselnými znakmi kombinovanej nomenklatúry 2207 10 00 a 2207 20 00, príslušný výrobok nebolo možné odlíšiť od iných výrobkov, ktorých sa prešetrovanie netýka, pre nedostatok informácií o dovážanom výrobku.
(84)
Z tohto dôvodu sa vzhľadom na nedostupnosť úplných údajov o dovoze, ktoré by bolo možné získať z Eurostatu, rozhodlo, že sa použijú aj iné zdroje informácií na účel stanovenia dovozu príslušného výrobku na trh Únie.
(85)
S cieľom získať najlepší odhad dovozu príslušného výrobku s pôvodom z USA sa dospelo k záveru, že najspoľahlivejším základom je štatistika poskytnutá Komisiou USA pre medzinárodný obchod (ITC). Oznámený objem vývozu zodpovedá číselným znakom colného sadzobníka USA 22071060 a 22072000.
(86)
Na stanovenie dovozu z USA na trh Únie sa prijal primeraný prístup s cieľom vytvoriť odhad tohto dovozu a zohľadnili sa všetky množstvá oznámené Komisiou USA pre medzinárodný obchod.
(87)
Odhad dovozu do Únie z Brazílie bol založený na týchto zdrojoch informácií: na správach vydaných Agentúrou Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá v súvislosti s dovozom do Spojeného kráľovstva; na výpisoch z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktoré poskytlo Holandsko, Švédsko, Fínsko a Eurostat. V prípade Holandska, Švédska a Fínska sa objem dovozu odhadol na základe názvov dovozcov a vývozcov a opisu výrobku, ak bol dostupný. Na vytvorenie odhadu tohto dovozu sa prijal konzervatívny prístup. Pri výpočte dovozu sa zohľadnili všetky oznámené množstvá.
(88)
Napokon sa na vytvorenie odhadu zvyšného dovozu do Únie za členské štáty, ktoré sa nespomínajú v odôvodnení 87, použili aj údaje Eurostatu. Na objemy dovozu sa uplatnila úprava na základe percentuálneho podielu bioetanolu používaného v Únii ako palivo. Zdroj tejto úpravy je možné nájsť v podnete. Tento percentuálny podiel sa získal z ročnej bilancie etylalkoholu, ktorú zverejnila Európska komisia (12). Percentuálny podiel bioetanolu používaného ako palivo v Únii bol 54 % v roku 2008, 66 % v roku 2009 a 68 % v roku 2010. Pokiaľ ide o OP, percentuálny podiel z roku 2010 sa použil na účel vytvorenia odhadu príslušného dovozu realizovaného počas OP.
(89)
Na vytvorenie odhadu dovozu s iným pôvodom sa použili tieto zdroje informácií: Eurostat a výpisy z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktoré poskytlo Holandsko, Švédsko a Fínsko. Použil sa rovnaký postup ako pri stanovení dovozu z Brazílie.
(90)
Pokiaľ ide o výpočet priemernej jednotkovej ceny CIF dovozu z USA a Brazílie, zdrojom informácií je výpis z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktorý poskytlo Holandsko, Švédsko a Fínsko. V prípade USA sa zasa použili aj údaje z overeného dotazníka pre neprepojených dovozcov. Pokiaľ ide o USA, priemerné ceny CIF za rok 2008 a 2009 sa odhadli na základe priemernej ceny oznámenej ITC USA na tieto roky, vyjadrenej vo vzťahu k priemernej jednotkovej cene CIF získanej za rok 2010.
(91)
Zmeny zásob sa stanovili na základe informácií výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytol navrhovateľ.
(92)
Na tomto základe sa zistilo, že spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
2008
2009
2010
OP
Celková výroba Únie (v tonách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz z tretích krajín vrátane príslušnej krajiny (v tonách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobného odvetvia Únie do krajín mimo EÚ (v tonách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zmeny zásob (13) (v tonách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotreba v Únii (v tonách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) správa o trhu, (B) Eurostat, Komisia USA pre medzinárodný obchod, Agentúra Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá a databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom; (C) podnet, dotazníkové odpovede výrobcov z Únie zaradených do vzorky, informácie výrobného odvetvia Únie poskytnuté v podnete.
(93)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii výrazne zvýšila, až o 29 %. Toto zvýšenie spotreby bolo stimulované vykonávaním smernice o energii z obnoviteľných zdrojov (EOZ) v členských štátoch, ktorou sa stanovili ciele rastu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov.
4.3. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
4.3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušnej krajiny
(94)
Pokiaľ ide o objem, podiel na trhu a cenu, dovoz z USA do Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z USA (v tonách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podiel na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Priemerná cena v EUR/tona (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu podľa údajov Komisie USA pre medzinárodný obchod, (B) databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom a overené dotazníkové odpovede neprepojených dovozcov.
(95)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z USA z hľadiska objemu významne zvýšil, zo 63 406 ton na 686 185 ton. Podobne sa v tomto období zvýšil aj trhový podiel vývozcov z USA v Únii, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Hoci počas posudzovaného obdobia priemerné ceny dovozu z USA vzrástli o 6 %, ceny účtované vývozcami z USA boli stále nižšie než priemerné ceny výrobcov z Únie, ako sa vysvetľuje ďalej v odôvodnení 117. Toto systematické cenové podhodnotenie uplatňované vývozcami z USA vysvetľuje výrazný nárast ich podielu na trhu, ktorý dosiahli počas posudzovaného obdobia.
4.3.2. Cenové podhodnotenie dovozu z príslušnej krajiny
(97)
Na účely posúdenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie, zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami každého druhu výrobku vývozcov z USA, účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na parite CIF. S cieľom umožniť spravodlivé porovnanie cien sa na cenu USA uplatnili primerané úpravy vzhľadom na existujúce colné poplatky a náklady po dovoze.
(98)
Výsledky tohto porovnania, vyjadrené v percentách predajných cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania, vykázali sústavné cenové podhodnotenie v priemere o 5,6 %. Toto cenové podhodnotenie svedčí o cenovom tlaku na trhu Únie, ktorý vytváral dovoz z príslušnej krajiny, najmä počas OP.
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.4.1. Úvodné poznámky
(99)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov na posúdenie stavu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(100)
Analýza ujmy v súvislosti s makroekonomickými údajmi, medzi ktoré patrí objem výroby, kapacita výroby, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zásoby, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingového rozpätia, sa zakladá na údajoch celého výrobného odvetvia Únie od združenia ePURE.
(101)
Analýza ujmy v súvislosti s mikroekonomickými údajmi, medzi ktoré patria ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť zvýšiť kapitál, mzdy a zásoby, sa zakladá na údajoch, ktoré poskytli výrobcovia z Únie, zaradení do vzorky, prostredníctvom overených odpovedí v dotazníkoch.
(102)
Odvetvie výroby bioetanolu je v Únii ešte stále v počiatočnej fáze. Spoločnosti nedávno investovali do nových výrobných zariadení alebo rozšírili existujúce kapacity, aby uspokojili rastúci dopyt v Únii. Skutočnosť, že noví výrobcovia začali s výrobou počas posudzovaného obdobia, viedla k pozitívnemu vývoju ukazovateľov, ako sú objem výroby, kapacita výroby, objem predaja a zamestnanosť.
(103)
Prešetrovanie tiež ukázalo, že tento typ výrobného odvetvia potrebuje určitý čas, dva až tri roky od začatia výroby, kým dosiahne normálnu úroveň výroby.
4.4.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobná kapacita (v tonách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využitie kapacity (%)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(104)
V dôsledku prijatia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie výroba v Únii počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástla, približne o 57 %. Od roku 2008 do roku 2010 sa výroba v Únii zvýšila o 36 %, no následne sa tento rast výrazne spomalil a počas OP dosahoval iba 3,5 % v porovnaní s rokom 2010.
(105)
Výrobná kapacita počas posudzovaného obdobia tiež vzrástla o 37 % a jej rast mal podobný priebeh ako rast objemu výroby.
(106)
Využitie kapacity počas posudzovaného obdobia vzrástlo o 14 % a tento nárast bol dosiahnutý na začiatku posudzovaného obdobia. Vzhľadom na začiatočnú fázu určitých výrobcov z Únie v roku 2009 sa očakávalo, že využitie kapacity sa ešte zvýši, keďže výrobcovia obvykle potrebujú dva až tri roky od začatia činnosti na to, aby dosiahli normálne úrovne výroby, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 103. To sa však nestalo.
(107)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že viaceré spoločnosti v EÚ začali prevádzku na začiatku posudzovaného obdobia alebo počas neho pre očakávané zverejnenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Viedlo to k pozitívnemu vývoju najmä pre vyššie uvedené faktory ujmy, predovšetkým v období do roku 2010. Situácia na trhu Únie sa však zmenila súbežne s nárastom dumpingového dovozu z USA v roku 2010 a nárast aktivity, ktorý sa očakával počas OP, nenastal.
4.4.3. Objem predaja a podiel na trhu
2008
2009
2010
OP
Objem predaja (v tonách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podiel na trhu (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(108)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 59 % a jeho podiel na trhu o 13,8 percentuálnych bodov. Objem predaja stabilne stúpal od roku 2008 do roku 2010, no od roku 2010 do OP objem predaja stúpal menej ako spotreba, ktorá sa v tom období zvýšila o 6,8 %.
(109)
Podobne, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa do roku 2010 zvyšoval, no potom počas OP začal klesať. V období od roku 2010 do OP dovoz z USA takmer zdvojnásobil svoj podiel na trhu, keď získal 7,2 percentuálneho bodu, kým výrobné odvetvie Únie stratilo 2,2 percentuálneho bodu.
4.4.4. Rast
(110)
Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšila, až o 29,2 %. Hoci sa v tom istom období zvýšil aj objem predaja a podiel na trhu, výrobné odvetvie Únie nemalo v plnej miere prospech z tohto rastu spotreby, predovšetkým od roku 2010. Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa rast objemu predaja výrobného odvetvia Únie spomalil a trhový podiel v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesol.
(111)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že model rastu, ktorý vykazovali niektoré ukazovatele počas posudzovaného obdobia, nezodpovedá situácii výrobného odvetvia postihnutého ujmou. Ako sa však vysvetlilo vyššie, prešetrovanie ukázalo, že spomalenie rastu výrobného odvetvia Únie v roku 2010 a počas obdobia prešetrovania sa časovo zhoduje s nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny z USA.
4.4.5. Zamestnanosť a produktivita
2008
2009
2010
OP
Počet zamestnancov
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(jednotka/zamestnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(112)
Zamestnanosť v posudzovanom období vzrástla o 9 %. Konkrétnejšie, od roku 2008 do roku 2010 vzrástla o 8 %, no počas OP sa zvýšila zanedbateľne, o 1 %. Tento trend kopíruje vývoj výrobnej kapacity a objemu výroby v Únii.
(113)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie sa merala ako produkcia na zamestnanú osobu za rok. V posudzovanom období výrazne vzrástla až o 44 %, čo odrážalo efekt zaúčania sa a zvyšovania efektívnosti počas fázy začatia výroby a po nej.
4.4.6. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(114)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie, zistených počas OP, nemôže považovať za zanedbateľný.
4.4.7. Zotavenie sa z účinkov predchádzajúceho dumpingu
(115)
Táto položka v tomto prípade nie je relevantná pre absenciu predchádzajúcich účinkov dumpingu.
4.4.8. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
OP
Jednotkové ceny (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(116)
Ceny výrobného odvetvia Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili celkovo o 9 %. V roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 poklesli, no potom sa začali stabilne zvyšovať až do konca OP. Prešetrovanie však ukázalo, že rast cien nebol dostatočný na to, aby výrobnému odvetviu Únie umožnil vykryť náklady. Rozdiel medzi predajnými cenami a nákladmi sa ďalej zvyšoval, najmä počas OP. Táto situácia bola súbežná so zvýšenou prítomnosťou dumpingového dovozu z USA za nízke ceny na trh Únie.
(117)
Prešetrovanie ukázalo, že ceny výrobného odvetvia Únie zostali počas posudzovaného obdobia vyššie (až o 23 %) ako ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál
2008
2009
2010
OP
Čistý zisk pred zdanením (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = 100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovosť predaja Únie (% čistého predaja)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008= - 100
- 100
3
-49
-84
Peňažný tok (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peňažný tok predaja Únie neprepojeným zákazníkom v %
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = 100
- 100
980
930
494
Investície (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnosť investícií
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(118)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila v absolútnych sumách (čistý zisk pred zdanením) a vyjadrila sa aj ako čistý zisk alebo strata pred zdanením ako percentuálny podiel z obratu pri predaji podobného výrobku. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola počas posudzovaného obdobia negatívna, s výnimkou roku 2009, keď spoločnosti zaradené do vzorky dokázali hospodáriť vyrovnane.
(119)
Návratnosť investícií mala podobný priebeh, keď výrazne zaostávala za potrebnou návratnosťou, ktorá by umožnila tomuto výrobnému odvetviu Únie prežiť.
(120)
Peňažný tok bol v roku 2008 negatívny a zlepšil sa až v rokoch 2009 a 2010. Počas obdobia prešetrovania však peňažný tok začal opäť klesať, čo odrážalo zhoršujúcu sa schopnosť výrobného odvetvia Únie financovať svoju činnosť z vlastných zdrojov.
(121)
Vývoj ziskovosti, peňažného toku a návratnosti investícií počas posudzovaného obdobia obmedzoval schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať do svojej činnosti a brzdil jeho rozvoj, čo jasne preukázal pokles investícií o 93 % v tomto období.
4.4.10. Mzdy
2008
2009
2010
OP
Mzdy (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Priemerné mzdové náklady na zamestnanca (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(122)
Mzdy sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 32 %, čo odráža rast produktivity zamestnancov.
4.4.11. Zásoby
2008
2009
2010
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v pomere k výrobe (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(123)
Počas posudzovaného obdobia úroveň zásob mierne poklesla.
4.5. Záver týkajúci sa ujmy
(124)
Prešetrovanie ukázalo, že v roku 2010 a najmä počas obdobia prešetrovania sa objavil nárast dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Únie. V tom období sa zlepšili niektoré ukazovatele ujmy, týkajúce sa hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, tento rast však nebol v súlade s nárastom spotreby počas posudzovaného obdobia a zlepšenie tak nebolo dostatočné na to, aby výrobné odvetvie Únie mohlo rozvíjať svoje činnosti.
(125)
Niektoré ukazovatele, ako sú objem predaja, objem výroby a využívanie kapacít, vykazovali počas posudzovaného obdobia pozitívny trend, čo je bežné v prípade novej a rozvíjajúcej sa činnosti. Vysvetľuje to skutočnosť, že noví výrobcovia z Únie v tom období vstupovali na trh. Prešetrovanie však ukázalo, že situácia na trhu v rámci Únie od roku 2010, keď sa objavil nárast dovozu za nízke ceny, neumožnila výrobcom z Únie vyvinúť dostatočnú aktivitu a dosiahnuť primeranú cenovú úroveň, aby mohli rozvinúť a udržať dôležité investície, ktoré realizovali v posudzovanom období.
(126)
Zistilo sa, že dovoz za nízke ceny neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. Úroveň cien neumožnila tomuto odvetviu, aby pokrývalo svoje náklady a realizovalo peňažný tok a zisky nevyhnutné pre rozvoj činností.
(127)
Príznaky ujmy týkajúce sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, ako sú ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, sa skutočne zhoršovali, alebo ďaleko zaostávali za bežnou úrovňou. To vážne ovplyvnilo schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a ďalej investovať do svojich činností.
(128)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(129)
V súlade s článkom 3 ods. 5 a 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(130)
Ako už bolo spomenuté, spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástla, až o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z príslušnej krajiny však značne stúpol, a to z podielu na trhu Únie vo výške 1,9 % na začiatku posudzovaného obdobia až na 15,7 % v období prešetrovania. Tým zjavne vznikal tlak na výrobné odvetvie Únie, predovšetkým od roku 2010 do konca obdobia prešetrovania, keď sa tento dovoz viac než zdvojnásobil. Od roku 2010, a predovšetkým počas obdobia prešetrovania, sa na trh Únie dostávali veľké objemy dumpingového dovozu za nízke ceny z USA a podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Táto situácia neumožňovala rozvoj odvetvia, aký sa očakával počas obdobia prešetrovania.
(131)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Únie sa práve od roku 2010 do obdobia prešetrovania zlepšila, čo sa časovo zhodovalo so zdvojnásobením dovozu z USA. Ako sa vysvetlilo v odôvodneniach 102 a 107, skutočnosť, že mnohí výrobcovia z Únie začali vstupovať na trh počas posudzovaného obdobia, viedla k pozitívnemu vývoju niektorých ukazovateľov ujmy, ako napríklad objemu výroby a objemu predaja. Výrobné odvetvie Únie však v období prešetrovania v porovnaní s rokom 2010 stratilo svoj podiel na trhu, zatiaľ čo trh Únie zároveň zažíval najväčší nárast dumpingového dovozu z USA. Existencia cenového podhodnotenia a tlaku na ceny viedla k zhoršeniu všeobecnej finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, predovšetkým pokiaľ ide o jeho ziskovosť.
(132)
Dumpingový dovoz za nízke ceny tak zohral významnú úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
5.3. Vplyv ostatných faktorov
(133)
Preskúmali sa tieto známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že sa žiadna ujma zapríčinená týmito faktormi nepripíše dumpingovému dovozu: dovoz z iných krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, vplyv hospodárskej krízy a ďalšie faktory, ako sú výkyvy cien surovín, vývoj dopytu a údajné vnútorné problémy spoločností výrobného odvetvia Únie.
5.3.1. Dovoz z iných krajín (z Brazílie)
(134)
Podľa dostupných informácií žiadna krajina okrem Brazílie nevyvážala príslušný výrobok do Únie vo významnom množstve počas posudzovaného obdobia. Pokiaľ ide o ceny, brazílske dovozné ceny boli stále výrazne nižšie ako ceny výrobcov z Únie. Dovoz z Brazílie však počas posudzovaného obdobia zjavne vykazoval klesajúci trend z hľadiska objemu (- 81 %) a podielu na trhu (- 25,8 %). Keďže objem dovozu klesol počas obdobia prešetrovania na takú nízku úroveň, nie je možné dospieť k záveru, že by tento dovoz narušil príčinnú súvislosť medzi dovozom za nízke ceny z USA a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania.
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z Brazílie (v tonách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Trhový podiel dovozu z Brazílie (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Priemerná jednotková cena CIF
(EUR/tona dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, Agentúra Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá, databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom a podnet.
(135)
Zainteresované strany uviedli, že dovoz z Brazílie zostal počas celého posudzovaného obdobia nad hranicou de minimis a že sa na trhu Únie realizoval za dumpingové ceny. Ďalej tvrdili, že dovoz z USA iba nahradil podiel na trhu, ktorý uvoľnil brazílsky dovoz. Dovoz z USA sa teda údajne nedá považovať za príčinu značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(136)
Ako už bolo vysvetlené, brazílsky dovoz v posudzovanom období výrazne poklesol. Jeho podiel na trhu sa znížil z 30,3 % na 4,5 % v čase, keď spotreba výrazne vzrástla. Vzhľadom na úroveň cien, ktorú na trhu Únie udržiavali brazílski vývozcovia, nedá sa vylúčiť, že prítomnosť brazílskeho bioetanolu do určitej miery prispela k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Usúdilo sa však, že tento dovoz sa počas obdobia prešetrovania znížil na takú nízku úroveň, že sa nedá považovať za závažnú príčinu tejto ujmy. Skutočne, v období od roku 2010 do OP, kým sa dovoz z Brazílie znížil zhruba o 200 000 ton, dumpingový dovoz z USA sa zvýšil o viac než 330 000 ton. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že prítomnosť brazílskeho bioetanolu na trhu Únie, najmä počas OP, nemala taký vplyv, aby mohla narušiť zistenú príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v tom období.
5.3.2. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
OP
Objem predaja na vývoz (v tonách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnet a dotazníkové odpovede výrobcov z Únie, zaradených do vzorky.
(137)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie vyvážalo počas obdobia prešetrovania malé objemy bioetanolu za ceny, ktoré vysoko prekračovali ceny uplatňované na trhu Únie. To viedlo k záveru, že výkonnosť v oblasti vývozu nie je faktorom, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny.
5.3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(138)
Nezistilo sa, že by hospodárska kríza mala negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie. Spotreba bioetanolu v Únii zaznamenala najväčší nárast v roku 2009, ktorý sa všeobecne považuje za najhorší rok hospodárskej krízy. V tom istom období sa zvýšila aj výroba a predaj výrobcov z Únie.
(139)
Na základe uvedeného sa usúdilo, že hospodárska kríza nenarušila príčinnú súvislosť medzi dovozom za nízke ceny z príslušnej krajiny a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
5.3.4. Iné faktory
(140)
Zainteresované strany spomenuli aj ďalšie faktory, ktoré mohli narušiť uvedenú príčinnú súvislosť, napríklad výkyvy cien surovín, vývoj dopytu, ktorý bol nižší, než sa očakávalo, regulačný rámec v Únii, ktorý údajne pôsobí proti výrobcom z Únie, a isté údajné vnútorné problémy výrobcov z Únie.
(141)
Pokiaľ ide o výkyvy cien surovín, zistilo sa, že ceny kukurice aj pšenice boli počas posudzovaného obdobia nestále. Prešetrovanie však ukázalo, že väčšina výrobcov si toto riziko zabezpečila so svojimi dodávateľmi alebo na finančných trhoch prostredníctvom osobitného mechanizmu určovania cien. Hoci sa teda ceny východiskových surovín menili, predovšetkým v období od roku 2008 do roku 2010, keď bola cena kukurice nižšia ako cena pšenice, v druhej polovici obdobia prešetrovania boli ceny východiskových surovín viac-menej rovnaké. To naznačuje, že akékoľvek cenové rozdiely sa znižujú na minimum a nemajú dlhodobý charakter.
(142)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vykonávanie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie v členských štátoch bolo príliš pomalé a že spotreba zaostávala za cieľmi stanovenými v uvedenej smernici. Jednako aj keby pôvodné ciele neboli v posudzovanom období úplne splnené, nie je možné ignorovať skutočnosť, že spotreba v tom období výrazne vzrástla, konkrétne o 29,2 %, je pozitívnym faktorom, ktorý nie je možné v rámci analýzy ignorovať. V každom prípade údajná pomalá implementácia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie nemôže ospravedlniť existenciu veľkých objemov dumpingového dovozu za nízke ceny na trhu Únie, ktorý podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil ujmu tomuto odvetviu. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie odmieta.
(143)
Zainteresované strany tiež tvrdili, že samotné výrobné odvetvie Únie nemohlo splniť požiadavku Únie v dôsledku neistoty v oblasti regulácie a že systém osvedčovania je veľmi pomalý, čo znižuje výhody výrobcov z Únie, ktorí sú držiteľmi osvedčenia. Napokon podľa niektorých zainteresovaných strán skutočnosť, že mnohí výrobcovia z Únie mali počas posudzovaného obdobia vnútorné problémy, vysvetľuje všetky ujmy, ktoré utrpeli. Tieto tvrdenia však neboli podložené a prešetrovanie nepotvrdilo ich odôvodnenosť. Treba však zdôrazniť, že prešetrovanie dokázalo, že akákoľvek údajná nízka úroveň výroby Únie bola zdôvodnená najmä nízkou úrovňou predajných cien na trhu Únie, ktorá bola vo veľkej miere ovplyvnená nárastom dumpingového dovozu z USA za nízke ceny podhodnocujúce ceny výrobcov z Únie, najmä počas OP. Zdá sa, že výrobcovia EÚ nemali inú možnosť a museli zastaviť výrobu, pretože ceny im neumožňovali ani vykryť náklady na suroviny, najmä počas OP. Z toho vyplýva, že vyššie uvedené nepodložené tvrdenia nie sú dostatočné na to, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
(144)
Preto sa dospelo k záveru, že žiadny z uvedených faktorov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z USA.
(145)
Zainteresované strany napokon uvádzajú skutočnosť, že počas OP bol značný počet dovozov deklarovaný pod položkou KN 3824 s cieľom získať vymeranie nižšieho cla. Po ukončení OP sa úroveň príslušných colných záväzkov zvýšila. Uvedené strany sa domnievajú, že ujma bola spôsobená nízkym clom a nie dumpingom. V tejto súvislosti postačí uviesť, že clá sa môžu meniť kedykoľvek a že preto tento argument nemôže spochybniť existenciu ujmy počas obdobia prešetrovania.
5.4. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(146)
Uvedená analýza preukázala, že za posudzované obdobie došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a trhového podielu dovozu za nízke ceny, pochádzajúceho z príslušnej krajiny. Okrem toho sa zistilo, že ceny tohto dovozu boli nižšie ako ceny, ktoré výrobné odvetvie Únie uplatňovalo na trhu Únie.
(147)
Toto zvýšenie objemu a podielu na trhu dovozu za nízke ceny z príslušnej krajiny sa časovo zhodovalo s celkovým a pokračujúcim zvyšovaním spotreby v Únii, ale aj s negatívnymi výsledkami výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Vývozcom z príslušnej krajiny sa podarilo zvýšiť podiel na trhu systematickým znižovaním svojich cien oproti výrobnému odvetviu Únie. Výrobné odvetvie Únie zároveň nebolo schopné dosiahnuť udržateľnú pozitívnu úroveň ziskovosti, a to ani napriek zvýšenej činnosti.
(148)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemohol mať na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(149)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z USA spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežná poznámka
(150)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek záveru o ujme spôsobenej dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny existovali pádne dôvody, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(151)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z USA. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia na nápravu vplyvov tohto dovozu, ktoré narušujú obchod, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(152)
Očakáva sa, že uloženie antidumpingových ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny tak, aby odrážali výrobné náklady. Možno tiež očakávať, že zavedenie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zvýšiť objem predaja a tým získať späť podiel na trhu, ktorý stratilo v dôsledku prítomnosti dumpingového dovozu. To bude mať ďalší pozitívny vplyv na jeho finančnú situáciu a ziskovosť.
(153)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacích ciel na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v USA nebude proti záujmom výrobného odvetvia Únie.
6.3. Záujem dovozcov
(154)
Dve spoločnosti poslali odpovede na otázky v dotazníku určenom pre neprepojených dovozcov z Únie. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch týchto spolupracujúcich dovozcov. Pre obe navštívené spoločnosti predstavuje obchod s bioetanolom iba malú časť celkového obratu (menej než 5 %). Obaja dovozcovia okrem toho uviedli, že by dokázali na svojich zákazníkov-používateľov preniesť akékoľvek zvýšenie cien.
(155)
Na základe dostupných informácií bol prijatý záver, že zavedenie opatrení nebude mať na dovozcov výrazný negatívny vplyv.
6.4. Záujem používateľov
(156)
Štyri spoločnosti poslali odpovede na otázky v dotazníku určenom pre používateľov z Únie. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch jednej z nich.
(157)
Pre navštívenú spoločnosť predstavuje obchod s bioetanolom iba malú časť jej celkového obratu, menej než 5 %. Spoločnosť si vypracovala posúdenie vplyvu pre zmes E5 a vypočítala, že clo vo výške 100 EUR/m3 by viedlo k zvýšeniu ceny na čerpadle o 0,005 EUR/liter.
(158)
Pokiaľ ide o ostatných troch používateľov, na základe údajov z ich odpovedí na otázky v dotazníku je zrejmé, že vplyv uloženia cla by bol tiež obmedzený. Pre jednu spoločnosť sú objemy nakupované z príslušnej krajiny pomerne obmedzené a uloženie antidumpingového cla by malo minimálny vplyv na jej ziskovosť.
(159)
Ďalší dvaja spolupracujúci používatelia sú prepojení a vyhlásili, že akékoľvek uloženie antidumpingových ciel dokážu preniesť na svojich zákazníkov. Jednoznačne tiež uviedli, že majú dostatok možností výberu zdrojov dodávok a nie sú závislí od dovozu z USA.
(160)
Zainteresované strany tvrdili, že v Únii nie je dostatočná kapacita na uspokojenie celého dopytu a že Únia bude musieť dovážať bioetanol, aby zabezpečila všetky svoje potreby týkajúce sa tohto výrobku. Overené údaje o kapacite ukazujú, že v Únii bola aj nevyužitá kapacita, najmä vzhľadom na nízku úroveň predajných cien. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie by najmä po odstránení narušenia obchodu z trhu boli schopní zvýšiť svoju výrobu tak, aby uspokojili rastúci dopyt. Navyše v blízkej budúcnosti sa očakáva vybudovanie nových závodov a ich uvedenie do prevádzky, čím sa zníži akékoľvek údajné riziko nedostatku bioetanolu v Únii.
(161)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že zavedenie antidumpingových opatrení proti dovozu bioetanolu z USA nebude mať na používateľov z Únie výrazný negatívny vplyv.
6.5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(162)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zavedeniu antidumpingových opatrení na dovoz bioetanolu s pôvodom v USA.
7. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(163)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
(164)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie bez toho, aby boli prekročené zistené dumpingové rozpätia.
(165)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu.
(166)
V tomto prípade, so zreteľom na skutočnosti uvedené najmä v odôvodneniach 102 a 103, sa usudzuje, že cieľový zisk výrobného odvetvia Únie by mal vychádzať zo zisku dosahovaného v čase, keď dovozy z USA boli zanedbateľné, t. j. z priemerného ziskového rozpätia pred zdanením niektorého z výrobcov Únie zahrnutých do vzorky v rokoch 2008 a 2009, a to výrobcu, ktorý nebol v počiatočnej fáze v tom čase. Preto sa usúdilo, že ziskové rozpätie na úrovni 6,8 % z obratu je primerané a môže sa považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo dosiahnuť za bežných obchodných podmienok v prípade neexistencie poškodzujúceho dumpingu počas OP.
(167)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa dosiahla úpravou predajných cien výrobcov v Únii zaradených do vzorky o skutočný zisk/stratu dosiahnutý(-ú) počas OP a pripočítaním už uvedeného rozpätia zisku.
(168)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z USA, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou výrobkov, za ktorú ich predávalo výrobné odvetvie Únie na trhu Únie počas OP a ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel zistený takým porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty na parite CIF.
7.2. Forma a úroveň cla
(169)
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Všetky colné sadzby by sa teda mali stanoviť na úrovni zistených dumpingových rozpätí.
(170)
Navrhuje sa toto konečné antidumpingové clo:
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Konečné clo v
Celoštátne dumpingové rozpätie (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhľadom na skutočnosť, že antidumpingové clo sa bude vzťahovať na zmesi obsahujúce viac ako 10 % (v/v) bioetanolu z hľadiska objemu, a to v pomere k obsahu bioetanolu, sa v záujme účinného uplatňovania tohto opatrenia colnými orgánmi členských štátov považuje za vhodné stanoviť clo ako pevnú sumu na základe obsahu čistého bioetanolu.
(172)
Sadzba antidumpingového cla uvedená v tomto nariadení sa stanovila na základe zistení tohto prešetrovania. Preto odráža situáciu zistenú počas tohto šetrenia. Toto celoštátne clo uplatniteľné na všetky spoločnosti sa vzťahuje na dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z USA.
(173)
Hoci sa pôvodne uvažovalo o obmedzení trvania opatrení na 3 roky vzhľadom na pozorovaný dynamický vývoj trhu, pokiaľ ide o predmetný výrobok, táto otázka sa znovu posúdila na základe pripomienok, ktoré predložili zainteresované strany. Sťažovatelia predovšetkým namietali, že by bolo príliš skoro predpokladať v tejto fáze zásadnú zmenu v trhových modeloch, keďže preorientovanie sa na novú generáciu bioetanolu si môže vyžiadať značný čas a nemala by sa preto zohľadňovať v predkladanom návrhu. Bolo by takisto predčasné predpokladať, aký bude výsledok a vplyv niektorých regulačných návrhov, ktoré sú v súčasnosti predmetom rokovaní, na jednotlivé subjekty na trhu. Po zvážení týchto argumentov sa usúdilo, že nebolo správne odchýliť sa od bežného obdobia platnosti opatrení, ako je ustanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia. To nemá vplyv na možnosť ktorejkoľvek zúčastnenej strany požiadať o preskúmanie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, a to v súlade s článkom 11 ods. 3.
8. REGISTRÁCIA
(174)
Komisia dostala žiadosti navrhovateľa o registráciu dovozu bioetanolu s pôvodom v USA. Podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia môže Komisia po konzultácii s poradným výborom nariadiť colným úradom, aby podnikli vhodné kroky na zavedenie registrácie dovozu, aby bolo možné od dátumu takejto registrácie následne uplatniť na tento dovoz opatrenia. Registráciu dovozu je možné zaviesť na základe žiadosti výrobného odvetvia Únie, ktorá obsahuje dostatočné dôkazy na odôvodnenie takého postupu. Navrhovateľ argumentoval, že keďže registrácia bola uložená v súbežnom antisubvenčnom konaní týkajúcom sa bioetanolu s pôvodom v USA (14), tieto podmienky boli automaticky splnené.
(175)
Je však potrebné zdôrazniť, že registrácia v súbežnom antisubvenčnom konaní sa vykonala za úplne odlišných okolností. Ako sa uvádza v odôvodnení 10 k nariadeniu (EÚ) č. 771/2012, napriek pozitívnym zisteniam vyrovnávacieho subvencovania a materiálnej ujmy ním spôsobenej výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania sa Komisia rozhodla neprijať predbežné vyrovnávacie clá, pretože sa predbežne zistilo, že hlavný systém subvencovania, ktorý fungoval počas obdobia prešetrovania, zanikol, v tom zmysle, že v čase uloženia dočasných opatrení by už neposkytoval výhody. Existujú však dôkazy, že Spojené štáty v nasledujúcich mesiacoch možno opäť zavedú hlavný subvenčný systém, o ktorom sa zistilo, že je napadnuteľný, a to so spätným účinkom. V takom prípade Komisia usúdila, že by v rámci tohto prešetrovania bola oprávnená prijať (a nakoniec vyberať) dočasné vyrovnávacie clo. Komisia sa tak s cieľom chrániť práva Európskej únie za týchto osobitných okolností rozhodla nariadiť colným orgánom, aby dovoz registrovali. Tieto špecifické okolnosti sa nevzťahujú na toto antidumpingové konanie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bioetanolu, uvádzaného aj ako „etanolové palivo“, t. j. etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), denaturovaného alebo nedenaturovaného, okrem produktov s obsahom vody vyšším ako 0,3 % (m/m), meraným podľa normy EN 15376, ako aj etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), obsiahnutého v zmesiach s benzínom s obsahom etylalkoholu vyšším ako 10 % (v/v), určeného na použitie ako palivo, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (číselné znaky TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767) a s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobok opísaný v odseku 1 je 62,3 EUR za tonu netto. Antidumpingové clo sa uplatňuje úmerne podľa hmotnostného podielu celkového obsahu čistého etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie) (obsah bioetanolu).
3. Výrobky opísané v odseku 1 sa oslobodzujú od konečného antidumpingového cla, ak majú použitie iné ako palivo. Toto oslobodenie podlieha podmienkam stanoveným v príslušných ustanoveniach Európskej únie týkajúcich sa colnej kontroly použitia takéhoto tovaru (pozri články 291 až 300 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93).
4. V prípadoch, keď sa tovar poškodí pred prepustením do voľného obehu a cena skutočne zaplatená alebo cena, ktorá sa má skutočne zaplatiť, sa preto pomerne rozdelí na účely stanovenia colnej hodnoty v súlade s článkom 145 nariadenia (EHS) č. 2454/93, výška antidumpingového cla vypočítaná zo súm uvedených v predchádzajúcom texte sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernému rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo ceny, ktorá sa má skutočne zaplatiť.
5. Pokiaľ nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. februára 2013