РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1342/2013
z 12. decembra 2013,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 zrušujú antidumpingové opatrenia na dovoz určitých železných alebo oceľových lán a káblov s pôvodom v Ruskej federácii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po konzultácii s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 1601/2001 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých železných alebo oceľových lán a káblov (LOD) s pôvodom v Ruskej federácii, Turecku, Thajsku a Českej republike. Uvedené opatrenia sa budú ďalej označovať ako „pôvodné opatrenia“ a prešetrovanie, ktoré viedlo k uvedeným opatreniam, sa bude ďalej označovať ako „pôvodné prešetrovanie“.
(2)
V auguste 2001 Komisia prijala ponuku cenového záväzku ruského výrobcu (JSC Severstal-Metiz). Uvedená dohoda o záväzku bola v októbri 2007 (3) zrušená, pretože sa už nepovažovala za funkčnú v dôsledku ťažkostí s riadnou klasifikáciou veľkého počtu typov výrobkov, ktoré spoločnosť vyváža.
(3)
Nariadením (ES) č. 1279/2007 (4) Rada po čiastočných predbežných preskúmaniach a preskúmaniach pred uplynutím platnosti zachovala pôvodné opatrenia pre Ruskú federáciu v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. Uvedené opatrenia budú preto ďalej označované ako „platné opatrenia“ a revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa bude ďalej označovať ako „posledné prešetrovanie“. Nariadením (ES) č. 1279/2007 bolo tiež ukončené vykonávanie opatrení týkajúcich sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom v Turecku a Thajsku.
(4)
V súčasnosti (5) sú v platnosti aj opatrenia proti LOD z Ukrajiny a Čínskej ľudovej republiky, ktoré boli rozšírené na dovoz LOD zasielaných z Maroka, Moldavska a Kórejskej republiky.
2. Žiadosť o preskúmanie
(5)
Dňa 27. októbra 2012 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie začatie konania vo veci preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (6) antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz LOD s pôvodom v Ruskej federácii podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(6)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú podal Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (ďalej len „EWRIS“ alebo „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac než 50 % celkovej výroby určitých železných alebo oceľových lán a káblov v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie (ďalej len „VOÚ“).
3. Prešetrovanie
3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Prešetrovanie týkajúce sa pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2011 do 30. septembra 2012 (ďalej len „ORP“). Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(8)
Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie, dovozcov a používateľov, o ktorých sa vie, ako aj žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania.
(9)
Vzhľadom na možný veľký počet vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie, ktorých sa prešetrovanie týka, sa v oznámení o začatí konania pôvodne počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie boli požiadaní, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia konania a aby Komisii poskytli informácie požadované v oznámení o začatí konania.
(10)
Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie poskytli informácie požadované v oznámení o začatí konania a vyjadrili ochotu ďalej spolupracovať s Komisiou, bolo rozhodnuté o nepoužití výberu vzorky pre vyvážajúcich výrobcov.
(11)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania. Predbežnú vzorku tvorilo päť výrobcov z Únie, ktorí sa považovali za zástupcov výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o objem výroby a predaja podobného výrobku v Únii.
(12)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, navrhnuté spoločnosti boli vybrané do konečnej vzorky a zainteresované strany boli o tom zodpovedajúcim spôsobom informované. Jedna zo spoločností, ktoré boli napokon vybrané, však následne zo vzorky odstúpila. Komisia preto rozhodla znížiť vzorku na štyri zostávajúce spoločnosti, ktoré sa naďalej považovali za zástupcov výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o objem výroby (29,3 %) a predaja (20,9 %) podobného výrobku v Únii.
(13)
Hoci sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky neprepojených dovozcov, žiadni neprepojení dovozcovia ani iní používatelia sa neprihlásili. Výber vzorky sa preto na neprepojených dovozcov neuplatnil.
(14)
Dotazníky boli zaslané štyrom výrobcom z Únie, dvom vyvážajúcim výrobcom z Ruskej federácie a prepojenému dovozcovi.
3.3. Vyplnené dotazníky
(15)
Vyplnené dotazníky zaslali štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, prepojený dovozca a jeden vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie.
(16)
Hoci sa pôvodne prihlásili dvaja vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie, iba jeden z nich poskytol svoje odpovede v dotazníku a považuje sa za spolupracujúceho pri prešetrovaní. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca má stopercentnú dcérsku spoločnosť so sídlom v Taliansku, ktorá takisto vyrába LOD a príslušný výrobok dováža z Ruskej federácie. Ďalší vyvážajúci výrobca poskytol informácie v čase začatia prešetrovania a hoci bol vyzvaný, aby vyplnil dotazník, neurobil tak. Preto sa usúdilo, že druhý vyvážajúci výrobca pri prešetrovaní nespolupracoval.
3.4. Overovacie návštevy
(17)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a následnej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemecko,
-
BRIDON International Ltd., Spojené kráľovstvo,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakúsko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko.
b)
Vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec.
c)
Prepojený výrobca:
-
REDAELLI Tecna SpA, Taliansko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušný výrobok je rovnaký ako v pôvodom prešetrovaní a poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. železné a oceľové laná a káble, vrátane uzavretých lán, okrem lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom (v terminológii výrobného odvetvia často uvádzané ako „LOD“), ktoré sú v súčasnosti zaradené do kódov KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 („príslušný výrobok“).
2. Podobný výrobok
(19)
Súčasné revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti potvrdilo, že LOD vyrábané v Ruskej federácii a vyvážané do Únie a LOD vyrábané a predávané v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a využitie konečnými používateľmi, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Úvodné poznámky
(20)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je alebo nie je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
(21)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 10, nebolo nevyhnutné vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca predstavoval 99 % vývozu príslušného výrobku z Ruskej federácie do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania (ORP). Na základe toho bol vyvodený záver, že miera spolupráce bola vysoká.
(22)
Vzhľadom na to, že dvaja známi výrobcovia z Ruskej federácie pri prešetrovaní nespolupracovali, zistenia o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu uvedené ďalej v texte museli vychádzať z najlepších dostupných informácií vrátane údajov Eurostatu, oficiálnych ruských štatistických údajov a obmedzených údajov získaných od druhého výrobcu.
2. Dumping dovozu počas ORP
(23)
Podľa žiadosti o preskúmanie bolo priemerné rozpätie dumpingu pri vývoze z Ruskej federácie do Únie údajne vo výške 130,8 %. Ako sa uvádza v oznámení o začatí konania (bod 4.1), žiadateľ porovnal ceny vývozu z Ruskej federácie do Únie (na úrovni cien zo závodu) s domácimi cenami v Ruskej federácii.
2.1. Normálna hodnota
(24)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa pri jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch najskôr stanovila reprezentatívnosť ich celkového domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na ruskom domácom trhu, t. j. či celkový objem takéhoto predaja dosiahol aspoň 5 % celkového objemu príslušného vývozného predaja do Únie. Zistilo sa, že domáci predaj podobného výrobku spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom bol celkovo reprezentatívny.
(25)
Komisia následne určila tie typy podobného výrobku predávané vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Únie.
(26)
Ďalej sa preskúmalo, či domáci predaj spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bol reprezentatívny pre každý typ výrobku, t. j. či domáci predaj každého typu výrobku predstavoval najmenej 5 % objemu predaja rovnakého typu výrobku do Únie. V súvislosti s typmi výrobku predanými v reprezentatívnom množstve sa potom preskúmalo, či bol takýto predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia.
(27)
Preskúmanie toho, či domáci predaj každého typu výrobku predaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol byť považovaný za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní, sa uskutočnilo stanovením podielu ziskového predaja príslušného typu výrobku nezávislým zákazníkom. Vo všetkých prípadoch tam, kde sa domáci predaj osobitného typu výrobku realizoval v dostatočnom množstve a pri bežnom obchodovaní, bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer celého domáceho predaja uvedeného typu počas ORP.
(28)
Pre zostávajúce typy výrobku, v prípade ktorých domáci predaj nebol reprezentatívny alebo ktoré neboli predané pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Normálna hodnota bola vytvorená tak, že sa do výrobných nákladov na vyvážané typy, upravených v prípade potreby, započítalo primerané percento za predajné, všeobecné a administratívne náklady a primerané ziskové rozpätie, na základe skutočných údajov, ktoré sa týkajú výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia.
2.2. Vývozná cena
(29)
Keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie predával výrobky na vývoz na trh Únie priamo nezávislým zákazníkom, vývozná cena sa stanovila na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(30)
V prípade vývoznej transakcie, pri ktorej bol vývoz do Únie uskutočnený cez prepojenú obchodnú spoločnosť, bola vývozná cena stanovená na základe prvej ceny pre ďalší predaj prepojeného obchodníka nezávislým zákazníkom v Únii podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Boli vykonané úpravy s ohľadom na všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom a na zisk, aby sa stanovila spoľahlivá vývozná cena. Keďže nezávislí dovozcovia neposkytli žiadne informácie týkajúce sa úrovne ziskov dosiahnutých počas ORP, vychádzalo sa z priemerného ziskového rozpätia vo výške 5 %.
2.3. Porovnanie
(31)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou na základe ceny zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania.
(32)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely vo faktoroch, v prípade ktorých sa preukázalo, že majú vplyv na ceny a porovnateľnosť cien. Na tieto účely sa v náležitých a odôvodnených prípadoch formou úprav zohľadnili rozdiely, ktoré sa týkali nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu a naloženie a dodatočných nákladov, finančných nákladov, nákladov na balenie, nákladov na provízie a zľavy.
2.4. Dumpingové rozpätie
(33)
Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu u vyvážajúceho výrobcu vo výške 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Úvodné poznámky
(34)
Pokiaľ ide o analýzu výskytu dumpingu počas ORP, prešetrila sa aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruskej federácie, atraktívnosť trhu Únie a ďalších trhov v tretích krajinách, výrobná kapacita a nadmerná kapacita pre vývoz z Ruskej federácie.
3.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruskej federácie
(35)
Podľa údajov Eurostatu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil dovoz z Ruskej federácie z 2 005 ton v roku 2009 na 2 343 ton v ORP, čo predstavuje približne 1 % spotreby Únie počas ORP a počas posudzovaného obdobia. Ako sa uvádza v odôvodnení 33, dovoz od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa uskutočnil s dumpingovými cenami (4,7 %) napriek platnému antidumpingovému clu.
3.3. Atraktívnosť trhu Únie a iných trhov tretích krajín
(36)
Vývozy do Únie predstavovali 3 % celkového predaja spolupracujúceho výrobcu, zatiaľ čo väčšina predaja (85 %) sa uskutočnila na ruskom domácom trhu. Domáci trh vzrástol počas posudzovaného obdobia (7) o 38 % a môže ešte ďalej rásť, ak bude naďalej rásť HDP Ruskej federácie, ako to predpokladajú verejne dostupné zdroje špecializujúce sa na ekonomickú analýzu. Z informácií získaných počas prešetrovania navyše vyplynulo, že spolupracujúci výrobca nevyrába všetky typy príslušného výrobku, a preto je jeho konkurenčný tlak na výrobcov z Únie obmedzený. Je to tak pravdepodobne aj v prípade ďalších dvoch výrobcov vzhľadom na to, že nie sú dostupné žiadne informácie o investíciách do nových strojov, ktoré by napríklad mohli umožniť výrobu príslušného výrobku väčšieho priemeru. Okrem toho sa zdá, že obmedzený konkurenčný tlak vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie potvrdzuje aj prítomnosť výrobcov z Únie na ruskom trhu. Podľa oficiálnych ruských colných štatistických údajov vývoz výrobcov z Únie podobného výrobku do Ruskej federácie predstavoval 30 % celkového dovozu podobného výrobku na ruský trh v ORP, v dôsledku čoho boli výrobcovia z Únie najväčším vývozcom na ruskom trhu.
(37)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií žiadateľ tvrdil, že predpokladaný nárast HDP Ruska (v rozmedzí 3 %) je skôr mierny a neumožní ďalší vývoj ruského trhu s LOD. V dôsledku toho ruský trh nemusí byť schopný absorbovať dodatočný objem podobného výrobku. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že rast ruského HDP počas posudzovaného obdobia, t. j. od roku 2009 do konca OP, bol nižší ako očakávaný rast na rok 2014, no umožnil rast trhu s LOD v Rusku o 38 %. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(38)
Tá istá strana tiež poukázala na nové typy výrobkov, ktoré spolupracujúci vyvážajúci výrobca nedávno vyvinul (v spolupráci so svojou dcérskou spoločnosťou so sídlom v Únii) a tvrdila, že to potvrdzuje investície tohto výrobcu v posudzovanom období. Táto skutočnosť však nie je v rozpore so zistením, že spolupracujúci výrobca nebol schopný vyrábať všetky typy lán (najmä LOD na vyššej úrovni trhu). Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(39)
Atraktívnosť trhu Únie by sa mala vnímať aj v súvislosti s tým, že niektorých výrobcov z Únie prevzali vyvážajúci výrobcovia z Ruska. Dvaja ruskí výrobcovia v súčasnosti vlastnia dcérske spoločnosti so sídlom v Únii. Overovacia návšteva u dcérskej spoločnosti spolupracujúceho vývozcu so sídlom v EÚ odhalila, že jeho predaj sa uskutočňoval najmä na európskom trhu a že súvisiaci predaj medzi spolupracujúcim výrobcom a touto dcérskou spoločnosťou zostal v ORP obmedzený.
(40)
Na základe údajov od spolupracujúceho vývozcu je potrebné poznamenať, že objem ruského vývozu príslušného výrobku do tretích krajín štvornásobne presiahol objem vývozu do Únie v ORP. Vývozné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre tretie krajiny boli v priemere nižšie ako jeho domáce predajné ceny v Ruskej federácii, ale v priemere na vyššej úrovni než vývozné ceny pre trh Únie. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že vývozný predaj na trhy tretích krajín je atraktívnejší než predaj na trhu Únie. V tejto súvislosti sa poukazuje na existenciu dlhodobo zavedených kanálov predaja na trhoch Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ).
(41)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií žiadateľ tvrdil, že vývozné ceny ruských výrobcov do tretích krajín sú v skutočnosti nižšie ako vývozné ceny do Únie. Odvolával sa pritom na porovnanie medzi priemernými vývoznými cenami pre Ukrajinu a niektoré európske krajiny, vychádzajúce údajne z ruských colných štatistických údajov. Neboli predložené žiadne pôvodné údaje tvoriace základ pre porovnanie. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že porovnanie cenového rozdielu medzi ruskými vývoznými cenami pre Úniu a pre tretie trhy vykonané počas prešetrovania vychádzalo z overených údajov z dotazníka od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Takéto cenové porovnanie sa uskutočnilo na úrovni cien zo závodu s prihliadnutím na rozdiely medzi typmi výrobkov a úrovňou obchodu. Priemerné ceny predložené žiadateľom neodrážajú komplexnosť cenových zložiek a rozpätí existujúcich na trhu s LOD a spôsobených veľkým množstvom rôznych výrobkov a rôznou úrovňou obchodu. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(42)
Tá istá strana tvrdila, že objem vývozu výrobného odvetvia Únie do Ruskej federácie nie je v tomto prípade relevantný a skôr poukázala na zvýšený dovoz z Čínskej ľudovej republiky do Ruskej federácie a potrebu zohľadniť ich v analýze, keďže predstavuje konkurenčnú hrozbu pre prítomnosť ruských výrobcov na trhoch Ruska a SNŠ. V tejto súvislosti skutočnosť, že výrobcovia z Únie sú aj naďalej vedúcimi vývozcami na ruskom trhu, je relevantná, pretože okrem iného potvrdzuje skutočnosť, že ruskí výrobcovia nie sú schopní vyrábať všetky typy LOD, pre ktoré existuje dopyt na ruskom trhu. Pokiaľ ide o čínsky vývoz do Ruskej federácie, treba uviesť, že sa zvýšil súčasne s prudkým nárastom dopytu na ruskom trhu. Na to, aby bolo možné uskutočniť ďalšiu analýzu, neboli poskytnuté žiadne informácie, napr. pokiaľ ide o úroveň čínskych vývozných cien pre Ruskú federáciu alebo krajiny SNŠ alebo vlastnosti dovážaného výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Nakoniec je potrebné poznamenať, že podľa ruských colných štatistických údajov ruskí výrobcovia príslušného výrobku mali stále vedúce postavenie na ich domácom trhu s LOD v ORP a celkový dovoz na tento trh predstavoval iba okolo 15 % ruského trhu s LOD. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
3.4. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz v Ruskej federácii
(43)
Podľa žiadosti o preskúmanie bola výrobná kapacita všetkých ruských vyvážajúcich výrobcov 115 000 ton. Počas prešetrovania žiadateľ prehodnotil výrobnú kapacitu Ruska, ktorá je podľa neho v rozmedzí od 220 000 do 250 000 ton, čo však nepodložil nijakým dôkazom. Na základe overených údajov od spolupracujúceho vývozcu, údajov predložených druhým výrobcom, o ktorom sa vie, a údajov o treťom výrobcovi uvedených v žiadosti, výrobná kapacita všetkých ruských výrobcov príslušného výrobku bola stanovená na približne 158 000 ton. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že výrobná kapacita spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu prešla v posudzovanom období štrukturálnymi úpravami, v dôsledku čoho jedná výrobná dielňa bola zatvorená.
(44)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií jedna strana tvrdila, že niektoré stroje z uzavretej výrobnej dielne boli premiestnené do iného výrobného závodu spolupracujúceho výrobcu. Na podporu tohto tvrdenia však neboli predložené žiadne dôkazy. Dôkazy zhromaždené počas prešetrovania v tomto ohľade potvrdzujú, že spolupracujúci výrobca prešiel v posudzovanom období štrukturálnymi úpravami, ktoré zahŕňali vyradenie niektorých strojov vo všetkých troch výrobných závodoch a zatvorenie jednej výrobnej dielne. Zároveň nemožno vylúčiť, že niektoré stroje z uzavretej výrobnej dielne boli premiestnené do zvyšných závodov. V každom prípade to nemení nič na odhade výrobnej kapacity tohto výrobcu a celkovo Ruska, čo dotyčná strana nespochybnila. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(45)
Pokiaľ ide o otázku využívania kapacity a nadmernej kapacity, na základe údajov od dvoch výrobcov a vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii presné informácie o využití kapacity tretieho výrobcu sa predpokladalo, že miera jeho využitia kapacít zodpovedala v ORP využitiu kapacít dvoch ďalších výrobcov, t. j. 90 %. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že celková voľná kapacita v Ruskej federácii je v rozmedzí 17 000 ton. To zodpovedalo približne 8 % spotreby Únie počas ORP.
3.5. Záver
(46)
Vzhľadom na zistenia, že vývoz z Ruskej federácie je ešte stále v ORP dumpingový, existuje v prípade zrušenia súčasných antidumpingových opatrení pravdepodobnosť, že dumping na trhu Únie bude pokračovať.
(47)
Mali by byť však zdôraznené tieto body. Po prvé, v Ruskej federácii je obmedzená voľná kapacita, ktorú môže absorbovať rýchlo rastúci dopyt na domácom trhu. Po druhé, ruskí výrobcovia nemajú kapacity na dodanie všetkých typov lán, a preto je ich konkurenčný tlak na trhu Únie obmedzený. Po tretie, dvaja z troch vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa vie, majú svoje stopercentné dcérske spoločnosti so sídlom v Únii, ktoré vyrábajú podobný výrobok. Na základe informácií získaných od dcérskej spoločnosti spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je možné vidieť, že podobný výrobok, ktorý vyrába dcérska spoločnosť, sa predáva najmä na trhu Únie, pričom vyvážajúci výrobca vyrába a predáva podobný výrobok prevažne na ruskom trhu. Okrem toho ruskí vyvážajúci výrobcovia majú silné obchodné väzby na trhy tretích krajín, najmä trhy SNŠ, ktoré sú atraktívnejšie pre ruských vývozcov vzhľadom na to, že ceny účtované na týchto trhoch sú vyššie ako ceny účtované v Únii. Na základe toho sa dospelo k záveru, že ak by sa povolilo ukončenie opatrení, k podstatnému nárastu dovozu príslušného výrobku z Ruskej federácie by pravdepodobne nedošlo.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(48)
LOD vyrábalo počas ORP viac ako 30 výrobcov z Únie. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov od žiadateľa) sa preto považuje za výrobu v rámci Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(49)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 12, v dôsledku veľkého počtu výrobcov v Únii bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingu) sa hodnotili na úrovni celkovej výroby Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a z údajov Eurostatu a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov od žiadateľa,
-
analýza mikroekonomických parametrov (t. j. zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií, ktoré boli overené.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(50)
Spotreba v Únii v období od roku 2009 do ORP vzrástla o 8 % zo 195 426 ton na 211 380 ton.
2009
2010
2011
ORP
Spotreba v Únii (v tonách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Súčasný dovoz z Ruskej federácie
2.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Ruskej federácie
(51)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Ruskej federácii v období od roku 2009 do ORP zvýšil z 2 005 ton na 2 343 ton. Napriek tomuto nárastu je tento objem nižší než dovoz z Ruskej federácie počas posledného prešetrovania, keď dovoz predstavoval 2 908 ton v roku 2005 a 3 323 ton v období od 1. júla 2005 do 30. júna 2006 (posledné ORP). Navyše od konca ORP vykazoval dovoz z Ruska klesajúci trend (pokles o 20 %).
(52)
Podiel ruského dovozu na trhu predstavoval 1,03 % v roku 2009 a 1,11 % v ORP.
(53)
Dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia plynule zvýšili o 12 %.
2009
2010
2011
ORP
Dovoz (v tonách)
2 005
2 197
2 549
2 343
Index
100
110
127
117
Podiel na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Index
100
103
116
108
Cena dovozu
1 054
1 084
1 171
1 178
Index
100
103
111
112
2.2. Cenové podhodnotenie
(54)
Cenové podhodnotenie bolo stanovené pomocou vývozných cien spolupracujúceho ruského výrobcu bez antidumpingového cla a zistilo sa, že je v rozmedzí od 54,7 % do 69,0 % v závislosti od typov výrobku s váženým priemerným rozpätím podhodnotenia 63,4 %. Vzhľadom na nízky objem dovozu z Ruskej federácie a veľké množstvo existujúcich rôznych typov LOD sa cenové podhodnotenie mohlo stanoviť iba na základe veľmi malého počtu rovnakých typov výrobkov s nízkym objemom (19,9 ton). Preto sa rozpätie podhodnotenia môže považovať iba za orientačné.
3. Dovoz z iných krajín
3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z iných krajín
(55)
Dovoz z iných krajín ako Ruskej federácie sa v posudzovanom období zvýšil o 10,6 %, čo je viac ako nárast spotreby na trhu Únie (+ 8 %). Napriek nárastu podielu iných krajín ako Ruskej federácie na trhu Únie možno príslušné podiely na trhu považovať za stabilné.
(56)
Hlavnými vyvážajúcimi krajinami počas ORP bola Južná Kórea s podielom na trhu 16 %, ďalej ČĽR (1,78 %), Thajsko s podielom na trhu približne 1,65 % a Ruská federácia (pozri vyššie, podiel na trhu 1,11 %), zatiaľ čo podiel na trhu výrobného odvetvia Únie dosiahol takmer 60 %.
Krajiny/dovoz v tonách
2009
2010
2011
ORP
Južná Kórea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatné krajiny
34 938
38 974
39 376
42 444
Medzisúčet
(s výnimkou Ruskej federácie)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(vrátane Ruskej federácie)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Cenové podhodnotenie
(57)
Celková priemerná cena dovozu podobného výrobku z iných krajín zostala počas posudzovaného obdobia stabilná a nezmenená, a podhodnotila tak ceny výrobného odvetvia Únie v priemere o 57 %.
4. Situácia vo výrobnom odvetví Únie
(58)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala Komisia všetky relevantné hospodárske faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
4.1. Úvodné poznámky
(59)
Vzhľadom na skutočnosť, že bol použitý výber vzorky, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, ujma bola posudzovaná na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Únie („VOÚ“) (makroekonomické parametre vymedzené v odôvodnení 49) a na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky (mikroekonomické parametre vymedzené v odôvodnení 49).
a) Výroba
(60)
Výroba VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP zvýšila o 6 %, t. j. z 214 475 ton na 228 368 ton. V kontexte zvýšenia spotreby (+ 8 %), ako je uvedené v odôvodnení 52, zvýšilo výrobné odvetvie Únie svoj objem výroby o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Objem výroby (v tonách)
214 475
223 385
224 559
228 368
Index
100
104
105
106
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(61)
Zvýšenie spotreby Únie (+ 8 %) tiež vyvolalo zvýšenie výroby výrobného odvetvia Únie o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
Index
100
106
105
106
Využitie kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Index
100
98
100
101
c) Objem predaja
(62)
Predaj uskutočnený VOÚ na trhu Únie vzrástol v období od roku 2009 do ORP o 7 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Predaj neprepojeným stranám v Únii (v tonách)
116 902
133 824
131 085
124 524
Index
100
114
112
107
d) Podiel na trhu
(63)
VOÚ dokázalo udržať svoj podiel na trhu v priebehu posudzovaného obdobia pomerne stabilný, t. j. na úrovni 60 % v roku 2009 a na úrovni 59 % počas ORP.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Podiel na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
Index
100
108
102
98
e) Rast
(64)
V období od roku 2009 do ORP, keď sa spotreba Únie zvýšila o 8 %, zvýšil sa aj objem predaja VOÚ o 7 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa preto môže považovať za stabilný, hoci VOÚ stratilo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z Ruskej federácie sa mierne zvýšil.
f) Zamestnanosť
(65)
Zatiaľ čo výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali počas posudzovaného obdobia zvýšenie o 5 %, odhad žiadateľa týkajúci sa úrovne zamestnanosti celého VOÚ je rozdielny a vykazuje negatívny trend, ktorý v období od roku 2009 do ORP predstavuje zníženie o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Zamestnanosť
3 763
3 776
3 688
3 544
Index
100
100
98
94
g) Rozsah dumpingového rozpätia
(66)
Pokiaľ ide o vplyv rozsahu skutočných rozpätí zisteného dumpingu na VOÚ (4,7 %), tento vplyv sa vzhľadom na nízky celkový objem dovozu z Ruskej federácie a pomerne nízke dumpingové rozpätie nemôže považovať za významný.
h) Zásoby
(67)
Úroveň konečných zásob VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP znížila.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
11 723
10 240
9 813
10 489
Index
100
87
84
89
i) Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(68)
Jednotkové predajné ceny VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP zvýšili o 8 %. Tento cenový vývoj je spojený s tým, že VOÚ dokázalo preniesť zvýšenie výrobných nákladov (o 8 %) na používateľov. Je spojený aj s postupným prechodom VOÚ na LOD s väčším priemerom a vyšším zameraním na laná určené na špeciálne účely.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v EÚ (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
V období od roku 2009 do ORP a počas posudzovaného obdobia sa priemerná mzda na ekvivalent plného pracovného času (full time equivalent - FTE) znížila o 20 %. Po reštrukturalizácii niektorých spoločností zaradených do vzorky sa podiel administratívnych zamestnancov oproti robotníkom počas posudzovaného obdobia zvýšil, čo sa odráža na zvýšených nákladoch na priemerné mzdy na zamestnanca.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Mzdy pripadajúce na FTE (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovnej sily VOÚ meraná ako produkcia na FTE za rok bola počas posudzovaného obdobia nestála, keďže sa v roku 2010 znížila a potom sa v roku 2011 a počas ORP opäť zvýšila.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Produktivita
58
52
53
55
Index
100
88
90
94
l) Investície a schopnosť získavať kapitál
(71)
Investície do LOD, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 271 %, boli významné a počas ORP predstavovali takmer 16 miliónov EUR. Výrobcovia zaradení do vzorky nečelili počas posudzovaného obdobia ťažkostiam so získavaním kapitálu. Okrem toho veľká časť investícií by sa mohla financovať z vlastných vytvorených peňažných tokov.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Investície (v tis. EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Index
100
103
217
271
m) Ziskovosť na trhu Únie
(72)
Výrobcom zaradeným do vzorky sa podarilo dosahovať zisky počas celého posudzovaného obdobia. Zisky dosiahnuté v období od roku 2009 do ORP - napriek poklesu v porovnaní s rokom 2009 - boli vysoko nad úrovňou cieľového zisku 5 %, ktorá bola stanovená v pôvodnom prešetrovaní.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť na trhu Únie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Index
100
68
72
72
n) Návratnosť investícií
(73)
Návratnosť investícií vyjadrená ako celkový zisk vytvorený činnosťou v súvislosti s LOD v percentách čistej účtovnej hodnoty aktív, ktoré priamo a nepriamo súvisia s výrobou LOD, vo všeobecnosti sledovala uvedené trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia. Napriek poklesu ostáva tento ukazovateľ pomerne vysoký.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Návratnosť investícií
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Index
100
62
66
61
o) Peňažný tok
(74)
Situácia v oblasti peňažného toku ostáva zväčša veľmi pozitívna, napriek určitému zhoršeniu v období od roku 2009 do ORP: sleduje do určitej miery trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Peňažný tok (v tis. EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Zotavenie sa z účinkov minulého dumpingu
(75)
Z väčšiny ukazovateľov vyplýva, že VOÚ prispôsobilo svoje výrobné zariadenia tak, aby mohlo lepšie čeliť novému hospodárskemu prostrediu a mohlo využiť príležitosti na trhoch Únie a mimo Únie v segmentoch, kde možno dosiahnuť vysoké marže. Zlepšenie hospodárskej a finančnej situácie VOÚ po uložení antidumpingových opatrení v roku 2001 je dôkazom toho, že opatrenia sú účinné a že VOÚ sa zotavilo z účinkov dumpingových praktík v minulosti.
4.2. Záver
(76)
Počas posudzovaného obdobia sa VOÚ viac-menej podarilo zachovať svoj podiel na trhu, ceny sa zvýšili o 8 %, zásoby zostali na primeranej úrovni, zatiaľ čo objem výroby a spotreba sa zvýšili. VOÚ bolo ziskové počas celého posudzovaného obdobia, hoci zisky boli na nižšej úrovni v ORP než v roku 2009. Pri zohľadnení uvedených skutočností možno vyvodiť záver, že VOÚ neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(77)
Takisto sa preskúmalo, či je v prípade uplynutia platnosti opatrení pravdepodobné obnovenie značnej ujmy. Dospelo k záveru, že k tomu pravdepodobne nedôjde z dôvodov uvedených ďalej v texte.
(78)
Ako bolo zdôraznené v odôvodnení 54, zistilo sa, že ceny dovozu z Ruskej federácie podhodnocujú ceny v EÚ. Vzhľadom na nízky objem zodpovedajúcich typov výrobkov sa však toto rozpätie podhodnotenia môže považovať iba za orientačné.
(79)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 51, objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Ruskej federácii bol 2 005 ton v roku 2009 a 2 343 ton počas ORP, čo zodpovedá podielu na trhu v príslušných obdobiach 1,03 % a 1,11 %.
(80)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 43 a 45, celková ruská kapacita sa odhaduje na približne 158 000 ton, zatiaľ čo počas posledného prešetrovania sa odhadovalo, že bola približne na úrovni celkovej spotreby EÚ, a to 220 000 ton. Navyše sa zdá, že voľné kapacity sú v súčasnosti obmedzené.
(81)
Počas posledného prešetrovania sa vyhodnotilo, že ruský trh nebol schopný absorbovať úroveň dodávok. V súčasnosti, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 36, domáca spotreba LOD v Rusku zaznamenala v posudzovanom období značný nárast, a to o 38 %. Podľa verejne dostupných hospodárskych prognóz sa odhaduje v Ruskej federácii počas nasledujúcich rokov silný rast HDP. Voľnú kapacitu v Rusku, ako sa uvádza v odôvodnení 45, môže preto absorbovať rastúci ruský trh, keďže ruské ceny sú približne o 11 % vyššie ako vývozné ceny do EÚ. Okrem toho sú ruské vývozné ceny na iné trhy, najmä trhy krajín SNŠ v priemere o 5,6 % vyššie ako vývozné ceny do EÚ. Nie je preto pravdepodobné, že značné množstvá buď voľnej kapacity, alebo súčasného predaja na výhodnom domácom trhu a/alebo trhu krajín SNŠ sa presunú na trh Únie.
(82)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení na dovoz s pôvodom v Ruskej federácii by so všetkou pravdepodobnosťou neviedlo k opakovanému výskytu značnej ujmy spôsobenej VOÚ ako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(83)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz LOD z Ruskej federácie mali zrušiť a toto konanie ukončiť v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.
(84)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánuje odporúčať ukončenie existujúcich opatrení týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Ruskej federácii. Bola im tiež poskytnutá lehota na predloženie stanovísk. Boli doručené pripomienky jednej zainteresovanej strany, ktorej bolo na základe jej žiadosti udelené vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Týmto sa zrušujú antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom, s pôvodom v Ruskej federácii, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a ukončuje sa konanie týkajúce sa tohto dovozu.
Článok 2
Týmto sa ukončuje konanie začaté podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 vo veci preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a s pôvodom v Ruskej federácii.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. decembra 2013