РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 412/2013
z 13. mája 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia, po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 1072/2012 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Konanie sa začalo 16. februára 2012 (3) na základe podnetu podaného v mene výrobcov Únie (ďalej len „navrhovatelia“), ktorí predstavujú viac ako 30 % celkovej výroby keramického stolového a kuchynského riadu v Únii.
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 22 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. januára 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.2. Následný postup
(4)
Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasného antidumpingového cla (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Dvaja dovozcovia a jeden vyvážajúci výrobca požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod a ich žiadosti sa vyhovelo.
(5)
Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre konečné zistenia. Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a ak to bolo vhodné, dočasné zistenia sa zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(6)
Okrem toho, ako sa ďalej uvádza v odôvodnení 55, bola vykonaná overovacia návšteva u thajského výrobcu, ktorej účelom bolo prešetriť vhodnosť Thajska ako vhodnej analogickej krajiny.
(7)
Všetky strany boli následne informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v ČĽR a konečný výber súm získaných prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bolo poskytnuté obdobie, počas ktorého sa mohli vyjadriť ku konečnému zverejneniu. Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel (ďalej len „CCCLA“) a skupina dovozcov požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod a ich žiadosti sa vyhovelo.
(8)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade potreby aj zohľadnili.
1.3. Výber vzorky
(9)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany spochybnili vzorku vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, pričom argumentovali, že vzorka nie je reprezentatívna, keďže je založená iba na najväčších vyvážaných objemoch, a teda nezohľadňuje ostatné faktory, ktoré charakterizujú rôznorodosť a fragmentáciu keramického priemyslu v ČĽR.
(10)
Z článku 17 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) vyplýva, že výber spoločností, ktoré majú byť zaradené do vzorky, sa môže obmedzovať na najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý je možné náležite prešetriť v stanovenom čase. Pokiaľ ide o fragmentáciu odvetvia, usúdilo sa, že výber založený na objemoch vývozu by zabezpečil reprezentatívnu vzorku, ktorú by bolo možné prešetriť v stanovenom čase. V tejto súvislosti však treba poznamenať, že vybrané spoločnosti sa nachádzajú v troch rôznych regiónoch ČĽR a realizujú významnú výrobu príslušného výrobku z rôznych typov keramického materiálu, napr. z porcelánu a kameniny, ako aj výrobu širokej škály druhov výrobkov. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(11)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že použitie rôznych metodík pri výbere vzorky pre výrobné odvetvie a dovozcov z Únie v porovnaní s výberom vzorky vyvážajúcich výrobcov predstavuje diskrimináciu a že by sa mali použiť tie isté kritériá. Použitie rôznych metodík je diskriminujúce voči vyvážajúcim výrobcom a je porušením princípu rovnakého zaobchádzania.
(12)
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov slúži iba na prešetrenie existencie dumpingu v prípade príslušného výrobku z ČĽR. V tomto ohľade je dôležité zahrnúť do obdobia prešetrovania čo najväčší objem dovozu príslušného výrobku. Na druhej strane vzorka výrobcov z Únie bola vybraná na účely zistenia, či výrobné odvetvie Únie utrpelo závažnú ujmu, na základe niekoľkých rôznych ukazovateľov. Pokiaľ ide o dovozcov, zhromaždené informácie sa vo veľkej miere použijú pri hodnotení záujmu Únie. Z toho vyplýva, že v prípade dovozcov a výrobcov z Únie je dôležité zhromaždiť informácie od celej škály spoločností, ktoré pôsobia napríklad v rôznych výrobných segmentoch. Hlavný princíp pri výbere spoločností, ktoré sa majú zaradiť do vzorky, je iný v prípade výrobcov z Únie a dovozcov na jednej strane a vyvážajúcich výrobcov na druhej strane, keďže nie sú v podobnej situácii. Preto si ani zásada nediskriminácie, ani princíp rovnakého zaobchádzania nevyžadujú použitie rovnakej metodiky pri výbere príslušných vzoriek. Z toho vyplýva, že toto tvrdenie je celkom nepodložené, a preto sa zamieta.
(13)
Ďalej jeden vyvážajúci výrobca trval na svojej žiadosti o zaradenie do vzorky, ako sa uvádza v odôvodnení 8 dočasného nariadenia. Spoločnosť však nepredložila žiadne nové argumenty, ktorými by jej zaradenie do vzorky odôvodnilo. Po zohľadnení uvedených zistení v odôvodnení 10 sa preto závery v odôvodnení 9 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
(14)
Ten istý vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky tvrdil, že mu nebol poskytnutý dostatočný čas na predloženie pripomienok po konečnom zverejnení a že zverejnenie bolo navyše nedostatočné, keďže neboli zverejnené napríklad údaje o náhradách, predajných cenách, úpravách atď. Jeho právo na obhajobu teda nebolo rešpektované.
(15)
Podľa článku 20 ods. 5 základného nariadenia by sa zainteresovanej strane po konečnom zverejnení mala poskytnúť lehota najmenej 10 dní na predloženie pripomienok. Príslušný vyvážajúci výrobca bol o dočasnom zverejnení informovaný prostredníctvom elektronickej pošty 25. februára 2013 a bol mu poskytnutý čas do 8. marca 2013, t. j. 11 dní, aby predložil pripomienky. Zverejnenie bolo navyše nasledujúci deň zaslané aj doporučenou poštou. Z toho vyplýva, že strane, ktorej sa prešetrovanie týka, bol poskytnutý dostatok času na predloženie pripomienok, a toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že strana predložila pripomienky v stanovenej lehote a že nepožiadala o predĺženie lehoty. Okrem toho Komisia so zreteľom na svoju povinnosť chrániť dôverné informácie zverejnila všetky podstatné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť uloženie konečných opatrení. Konkrétne rešpektovanie práva na obhajobu si nevyžaduje, aby o údajoch o predaji konkrétnej spoločnosti alebo o náhradách vykonaných v súvislosti so spoločnosťami zaradenými do vzorky, použitými na stanovenie individuálnych dumpingových rozpätí bola informovaná strana, pre ktorú sa nepočíta individuálne rozpätie.
(16)
Z uvedeného vyplýva, že tvrdenie o nerešpektovaní práva na obhajobu je nepodložené, a preto sa zamieta.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Úvod
(17)
Ako sa stanovuje v odôvodneniach 24, 56 a 57 dočasného nariadenia, príslušný výrobok je predbežne vymedzený ako keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických nožov, s pôvodom v ČĽR (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
2.2. Žiadosti
(18)
Po dočasnom zverejnení žiadna zo strán nespochybnila, že keramické (kuchynské) nože sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, výrobnom procese a v konečnom použití. Po analýze všetkých pripomienok strán bola žiadosť o vylúčenie keramických nožov z vymedzenia výrobku tohto prešetrovania s konečnou platnosťou prijatá.
(19)
Po uverejnení dočasných opatrení viaceré strany tvrdili, že niektoré keramické mlynčeky na ochucovacie prísady a korenie a ich keramické brúsne časti by mali byť z vymedzenia výrobku vyňaté.
(20)
Táto požiadavka je založená na tvrdení, že vzhľadom na ich špecifickosť nemožno takéto mlynčeky a iné druhy keramického stolového a kuchynského riadu považovať za riad tvoriaci jeden výrobok. Na výrobu brúsnych kotúčov takýchto mlynčekov sa väčšinou používa keramický materiál vyrobený z oxidu hlinitého, ktorý sa nepoužíva na „bežný“ stolový riad, ako sú šálky a taniere, a ktorý sa vypaľuje pri vyšších teplotách. Ich miera zameniteľnosti s hlavnými kategóriami prešetrovaného výrobku je obmedzená. To sa týka aj keramických brúsnych mechanizmov bez krytu, ktoré sa zvyčajne zaraďujú pod uvedené kódy.
(21)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že keramická zložka v týchto brúsičoch zvyčajne tvorí menšiu časť mlynčeka. Okrem toho sa pri prešetrovaní ukázalo, že mlynčeky s keramickým brúsnym kotúčom vrátane keramických brúsnych častí nemajú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a rovnaké základné použitia ako keramický stolový a kuchynský riad. Tvar, tvrdosť a dizajn keramických brúsnych častí sú iné ako v prípade keramického stolového a kuchynského riadu.
(22)
Niektoré strany tvrdili, že tieto mlynčeky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že majú rovnaké fyzikálne vlastnosti, priemyselný dizajn a konečné použitie ako mlynčeky s brúsnymi mechanizmami vyrobenými z kovu a že ak sú súčasťou určitej súpravy mlynčekov, zvyčajne sa zaraďujú do colnej položky 8210. Takisto požadovali, aby keramické časti v týchto prípadoch vo všeobecnosti bežne predstavovali až 2 % hodnoty výrobku. Vzhľadom na veľký počet možností zatriedenia mlynčekov a súprav mlynčekov však pri prešetrovaní nebolo možné použiť tieto argumenty, aby sa určilo, či by keramické mlynčeky mali byť v rámci prešetrovania vyňaté z vymedzenia výrobku.
(23)
Niektoré strany podložili svoje tvrdenie, že tieto mlynčeky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku, skutočnosťou, že v prípade niektorých mlynčekov, konkrétne mlynčekov na soľ, by bolo potrebné použiť keramické a nie kovové brúsne kotúče, pretože soľ spôsobuje koróziu kovových brúsnych kotúčov. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že v mlynčekoch na soľ sa nevyužívajú výlučne keramické brúsne mechanizmy.
(24)
Na základe úvah v uvedených odôvodneniach z prešetrovania vyplýva, že mlynčeky na ochucovacie prísady a korenie s keramickými brúsnymi časťami sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach a použitiach keramického materiálu použitého na funkčné časti. Preto bola požiadavka na ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania vrátane vyňatia samostatných keramických brúsnych mechanizmov a ich častí prijatá.
(25)
Po uverejnení dočasných opatrení niektoré strany tvrdili, že keramické brúsiče na nože by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku pre rozdiely vo výrobnom procese, v konečnom použití a na základe skutočnosti, že tieto predmety nie sú určené na uchovávanie potravín z dôvodu ich špecifického dizajnu a fyzikálnych vlastností. Pri prešetrovaní sa tieto body potvrdili. Žiadosti o ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sa preto vyhovuje.
(26)
V rovnakom duchu sa prešetrovalo, či by aj keramické škrabky nemali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Pri prešetrovaní sa naozaj potvrdilo, že aj keramické škrabky sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov v dizajne a fyzikálnych vlastnostiach (tvar a tvrdosť) keramického materiálu použitého vo funkčných častiach, vo výrobných procesoch a v konečnom použití. Keramické škrabky by preto takisto mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.
(27)
Po uverejnení dočasných opatrení jedna strana tvrdila, že aj kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku na základe ich odlišných fyzikálnych vlastností (tvar a tvrdosť), priemyselného dizajnu a použitia. Kordieritová keramika ja druh hlinitokremičitanu horečnatého so špecifickými vlastnosťami, konkrétne s výbornou odolnosťou voči tepelným šokom. Pri prešetrovaní sa potvrdilo, že kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky majú rovnaké fyzikálne vlastnosti (tvar a tvrdosť), priemyselný dizajn a použitie ako tehly pre pece. Tým pádom sa líšia od ostatného keramického stolového a kuchynského riadu. Po konečnom zverejnení navrhovatelia poukázali na podobnosť kameňov na pizzu vyrobených z kordieritovej keramiky s inými výrobkami, ktorých sa konanie týka. Neboli však schopní preukázať, že kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a konečné použitie. Žiadosti o ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sa preto vyhovuje.
(28)
Po uverejnení dočasných opatrení jedno holandské združenie tvrdilo, že keramický stolový a kuchynský riad, ktorý sa má použiť ako propagačné výrobky, by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že sa nepredáva na použitie ako stolový alebo kuchynský riad, že predstavuje významnú ekonomickú hnaciu silu pre maloobchodný sektor, že ho zákazníci vysoko oceňujú a že iba výrobcovia z ČĽR môžu ponúknuť potrebné množstvá v krátkom čase. Žiadosti o vyňatie keramického stolového a kuchynského riadu, ktorý sa má použiť ako propagačné výrobky, z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania však nie je možné vyhovieť, pretože jeho fyzikálne vlastnosti, výrobné procesy a konečné použitie sú rovnaké ako u ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu.
(29)
Po uverejnení dočasných opatrení a znova po konečnom zverejnení nemecký dovozca a veľkoobchodník a čínsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdili, že špeciálne natreté kameninové výrobky určené na sublimačnú potlač, pri ktorých sa sublimačný náter dá odstrániť prostredníctvom mechanického škrabania, by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že ide o polotovary, pri ktorých sa konečná úprava potlače (tzv. „photofinishing“) vykonáva v Únii prostredníctvom špecifických kanálov, z dôvodu odlišného vnímania spotrebiteľov, skutočnosti, že sublimačný náter prevyšuje hodnotu nenatretých keramických predmetov a z dôvodu neexistencie výrobcov tohto druhu výrobku v Únii. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že výrobok je viditeľne rovnaký ako ostatný stolový riad neošetrený sublimáciou, a preto ich je veľmi ťažko, ak vôbec, možné navzájom odlíšiť. Pri prešetrovaní sa ďalej ukázalo, že tieto výrobky bežne používajú tí istí koneční používatelia ako ostatné druhy keramického stolového riadu. Takisto sa zistilo, že viacerí výrobcovia z Únie takéto výrobky vyrábajú a že dovážané výrobky priamo konkurujú výrobkom z Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa žiadosť o vyňatie špeciálne natretého kameninového riadu určeného na sublimačnú potlač zamieta.
(30)
Po uverejnení dočasných opatrení a znova po konečnom zverejnení dovozca, ktorý žiadal o vyňatie ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou z vymedzenia výrobku, tvrdil, že pri predbežnej analýze Komisie v tejto súvislosti sa vyskytli chyby, pretože sa v nej nezohľadnila existencia trhových segmentov, rozdiel v kvalite medzi jednotlivými druhmi stolového riadu, luxusný charakter a väčšia krehkosť ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou a obmedzená miera zameniteľnosti ako dôsledok súvisiaci s vnímaním spotrebiteľov. Takisto tvrdil, že ručne maľovaný stolový riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou možno použiť aj ako dekoráciu.
(31)
Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa rozdielov medzi jednotlivými druhmi stolového riadu a luxusného charakteru a väčšej krehkosti ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou, tieto vlastnosti nie sú špecifické len pre ručne maľovaný stolový riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou. Okrem toho, pokiaľ ide o obmedzenú mieru zameniteľnosti ako dôsledok súvisiaci s vnímaním spotrebiteľov, nebol predložený nijaký nový argument, ktorý by viedol k zmene záveru v odôvodnení 45 dočasného nariadenia, že priemerný spotrebiteľ nerozlišuje medzi ručne maľovaným stolovým riadom s figuratívnou maľbou pod glazúrou a inými druhmi keramického stolového riadu. Komisia uskutočnila analýzu existencie trhových segmentov uvedených v odôvodneniach 157 a 158 dočasného nariadenia. Tieto argumenty preto nemohli zvrátiť závery v odôvodnení 45 dočasného nariadenia.
(32)
Tvrdenie uvedené v odôvodnení 50 dočasného nariadenia sa po zavedení dočasných opatrení ďalej prepracovalo. Tieto tvrdenia boli zopakované po konečnom zverejnení. Dovozca, ktorý uskutočňuje výrobu v ČĽR, tvrdil, že výrobky kuchynského/stolového riadu, ktoré sú úplne glazované a/alebo smaltované na 100 % svojho povrchu okrem podstavca alebo jeho časti a na ktorých je 100 % glazovaného/smaltovaného povrchu natretých inak ako nabielo, by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Tvrdenie bolo podrobené dôkladnej analýze a pri prešetrovaní sa ukázalo, že fyzikálne vlastnosti, výrobné procesy a konečné použitie týchto výrobkov sú rovnaké ako v prípade ostatných glazovaných a/alebo smaltovaných výrobkov keramického stolového a kuchynského riadu. Toto tvrdenie bolo preto s konečnou platnosťou zamietnuté.
(33)
CCCLA trvala na tom, že jemný kostný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania na základe skutočnosti, že ide o krehký luxusný výrobok s nízkou mechanickou pevnosťou, a takisto spochybnila, či výrobok je odolný voči obitiu. Treba však poznamenať, že samotná CCCLA predtým tvrdila, že jemný kostný porcelán má vysokú mechanickú tvrdosť a je odolný voči obitiu. Na základe týchto protirečivých tvrdení sa jednoznačne spochybnili požiadavky komory CCCLA. V každom prípade vznesené argumenty nemenia závery zhrnuté v odôvodnení 28 dočasného nariadenia. Žiadosť o vyňatie jemného kostného porcelánu z vymedzenia výrobku sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(34)
Tá istá strana opakovala, že odolný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. Vyjadrila sa, že tvrdenie, že výrobok nemá nepopierateľné črty, nie je pravdivé, že je veľmi odolný vďaka obsahu hliníkového kaolínu, ktorý presahuje 24 %, a následne spochybnila schopnosť Únie vyrábať tento výrobok. Jednotlivé vyjadrenia týkajúce sa odolného porcelánu sú však protirečivé, pokiaľ ide napríklad o podiel surovín a obsah prášku oxidu hlinitého. Okrem toho sa nespochybnilo, že odolný porcelán sa vyrába aj v Únii a že výrobcovia v ČĽR vyrábajú odolný porcelán, ktorý priamo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Únii, ako aj iným výrobkom, ktorých sa týka prešetrovanie. Žiadosť o vyňatie odolného porcelánu sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(35)
Všetky druhy keramického stolového a kuchynského riadu možno považovať za rôzne druhy toho istého výrobku. Žiadosť vznesená po dočasnom zverejnení a znova po konečnom zverejnení, aby sa prešetrovanie týkalo širokej škály podobných výrobkov a aby v dôsledku toho bolo potrebné vykonať samostatné analýzy postavenia, dumpingu, ujmy, príčin a záujmu Únie pre každý segment výrobkov, sa pokladá za neopodstatnenú. Jedna strana, ktorá tvrdila, že vymedzenie výrobku je príliš všeobecné, predložila porovnanie výrobkov s rôznou mierou výzdoby, ale jej tvrdenia, pokiaľ ide o konečné použitie (pre záhradu a deti v jednom prípade, na dekoráciu v druhom prípade) sú sporné, pretože neexistuje jednoznačné vymedzenie, a tieto vyhlásenia možno považovať skôr za potvrdenie bodu uvedeného v odôvodnení 55 dočasného nariadenia. Treba takisto poznamenať, že dovozca, ktorý uskutočňuje výrobu v ČĽR, uviedol, že vyše 99 % výrobkov keramického stolového a kuchynského riadu predávaných v Únii sú z väčšej časti alebo úplne biele. Niektoré strany spochybnili odôvodnenie 58 dočasného nariadenia na základe skutočnosti, že v rámci prešetrovania inštitúcie nevykonali nijaké testy, ktoré by preukázali, že určitý tovar nie je vhodný pre voľné obchodovanie v Únii. Na základe tejto skutočnosti sa však nespochybňuje záver uvedený v odôvodnení 63 dočasného nariadenia.
2.3. Záver
(36)
Po zohľadnení uvedených skutočností je vymedzenie výrobku s konečnou platnosťou definované ako keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady alebo korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom vČĽR, ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhľadom na to, že neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, všetky ostatné závery uvedené v odôvodneniach 24 až 63 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. DUMPING
3.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(38)
Po dočasnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca, jeden výrobca z Únie a jeden dovozca tvrdili, že THZ bolo stanovené po termíne, t. j. po trojmesačnom období stanovenom v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a že prešetrovanie by preto malo byť ukončené bez uloženia akýchkoľvek antidumpingových opatrení. Táto požiadavka v súvislosti so stanovovaním THZ už bola vznesená v predbežnej fáze a Komisia ju v odôvodneniach 72 a 73 dočasného nariadenia zamietla. Po dočasnom zverejnení ďalší piati vyvážajúci výrobcovia predložili podobnú žiadosť. Na podporu svojho tvrdenia sa odvolali na rozsudky Súdneho dvora vo veciach Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Po prvé treba spomenúť, že prípady Brosmann a Aokang Shoes nie sú vhodné pre hodnotenie zákonnosti analýzy THZ v danom prešetrovaní, keďže dané prípady sa na rozdiel od tohto prešetrovania týkajú situácií, v ktorých sa hodnotenie THZ vôbec nevykonalo.
(40)
Okrem toho prípady Brosmann a Aokang Shoes nie sú relevantné pre hodnotenie zákonnosti daného prešetrovania vzhľadom na skutočnosť, že základné nariadenie bolo medzičasom zmenené a doplnené (5). Článok 2 ods. 7 zmeneného základného nariadenia, ktorým sa ustanovuje, že Komisia bude stanovovať THZ iba v súvislosti so spoločnosťami zaradenými do vzorky podľa článku 17 základného nariadenia a že takéto určenie uskutoční v rámci siedmich mesiacov, ale v žiadnom prípade nie neskôr ako osem mesiacov po začatí prešetrovania, sa vzťahuje na všetky nové a prebiehajúce prešetrovania od 15. decembra 2012, a teda vrátane tohto prešetrovania.
(41)
V každom prípade je nevyhnutné potvrdiť výklad judikatúry, a síce že samo osebe nedošlo k nijakému porušeniu práva na stanovenie THZ bez ohľadu na skutočnosť, že nebola dodržaná trojmesačná lehota. Záver uvedený v odôvodnení 73 dočasného nariadenia sa preto zachováva.
(42)
V dôsledku veľkého počtu prijatých žiadostí týkajúcich sa THZ a potreby vykonania mnohých overovacích návštev na účely preskúmania týchto žiadosti v stanovenom čase, nebolo THZ stanovené v rámci siedmich mesiacov. Bolo však stanovené v rámci ôsmich mesiacov od začatia prešetrovania, ako sa vyžaduje v základnom nariadení zmenenom a doplnenom nariadením č. 1168/2012. Tvrdenie, že v tomto ohľade došlo k odobratiu práv so spätnou účinnosťou, nie je opodstatnené, ako už bolo vysvetlené.
(43)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa žiadosť, aby bolo antidumpingové prešetrovanie v dôsledku neurčenia THZ v rámci troch mesiacov ukončené bez uloženia akýchkoľvek antidumpingových opatrení, zamieta.
(44)
Ďalej jeden vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky, ktorý nepreukázal, že by mal jeden prehľadný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, na základe čoho bola jeho žiadosť týkajúca sa THZ zamietnutá, trval na tvrdení, že údajné chyby v účtovníctve, pokiaľ existujú, na základe ktorých bola žiadosť zamietnutá, nie sú podstatné a že z toho dôvodu je rozhodnutie o zamietnutí THZ neprimerané a v rozpore so zásadou proporcionality. Po konečnom zverejnení príslušný vyvážajúci výrobca naďalej trval na svojej žiadosti, nepredložil však nijaké nové argumenty.
(45)
Argumenty týkajúce sa závažnosti účtovných záznamov sú v podstate rovnaké ako argumenty predložené počas prešetrovania THZ a Komisia ich vyvrátila ešte pred stanovením THZ. Pokiaľ však ide o argument, že zamietnutie udelenia THZ je v rozpore so zásadou proporcionality, treba pripomenúť, že kritériá THZ stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia majú kumulatívnu povahu a, pokiaľ nie sú splnené, z právneho hľadiska nie je možné udeliť THZ. Navyše, keďže dôkazné bremeno nesie spoločnosť žiadajúca o THZ a táto spoločnosť nepreukázala, že by mala jeden prehľadný súbor účtovných záznamov, Komisia mala jedinú možnosť, a síce zamietnuť THZ. Rozhodnutie o zamietnutí THZ sa preto nemôže považovať za porušenie zásady proporcionality. V každom prípade podľa článku 2 ods. 7 písm. d) základného nariadenia zmeneného a doplneného nariadením č. 1168/2012 (6), ak Komisia obmedzila svoje preskúmanie použitím vzorky, rozhodnutie o THZ sa obmedzí na strany zahrnuté do vzorky.
3.2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(46)
Treba pripomenúť, že hoci šestnásť vyvážajúcich výrobcov žiadalo o IZ, iba žiadosti prijaté od spoločností zaradených do vzorky sa preskúmali podľa článku 9 ods. 6 základného nariadenia a následne boli uznané. Zo zvyšných jedenástich vyvážajúcich výrobcov sedem výrobcov žiadalo o individuálne preskúmanie.
(47)
V súlade s článkom 9 ods. 5 a 6 základného nariadenia individuálne clá sa uplatnia na dovoz od ktoréhokoľvek vývozcu alebo výrobcu, ktorému bolo poskytnuté individuálne zaobchádzanie stanovené v článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Štyrom spoločnostiam, ktoré žiadali o IZ, ale nie o individuálne preskúmanie, preto nemohlo byť uložené individuálne clo.
(48)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že predložil všetky požadované informácie v stanovených lehotách, a preto by jeho žiadosť o IZ mala byť preskúmaná a malo by sa stanoviť individuálne rozpätie v súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci Brosmann (7).
(49)
Túto žiadosť nie je možné akceptovať. Keďže daná spoločnosť nebola zaradená do vzorky, jej žiadosť o IZ by sa mohla posúdiť iba v súvislosti s individuálnym preskúmaním, ak by také preskúmanie bolo vykonané podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia.
(50)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa IZ, odôvodnenia 79 až 81 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.3. Individuálne preskúmanie (IP)
(51)
Žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia predložilo sedem vyvážajúcich výrobcov, ktorí tvorili desať právnych subjektov. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 82 a 83 dočasného nariadenia, v súvislosti s týmito žiadosťami neboli vo fáze dočasných opatrení prijaté nijaké rozhodnutia.
(52)
Dňa 21. decembra 2012 boli vyvážajúci výrobcovia informovaní, že ich žiadosti o individuálne preskúmanie nebolo možné uznať, pretože by predstavovali neprimeranú záťaž a boli pri prekážkou v dokončení prešetrovania v stanovenej lehote.
(53)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia individuálne preskúmanie je štatutárnym právom a že odmietnutie Komisie vykonať individuálne preskúmanie je neopodstatnené, keďže ani množstvo spoločností, ani požadované preskúmanie by vzhľadom na zdroje Komisie nepredstavovalo neprimeranú záťaž, ani by nebránilo dokončeniu prešetrovania v stanovenej lehote. Po konečnom zverejnení sa tvrdenie zopakovalo, neboli však predložené nijaké ďalšie argumenty.
(54)
Rozhodnutie o prijatí alebo neprijatí individuálnych preskúmaní sa prijíma na základe jednotlivých prípadov, pričom sa zohľadňuje počet predložených žiadostí a čas, ktorý je k dispozícii na posúdenie týchto žiadostí. V tomto prípade treba pripomenúť, že Komisia bola zo zákona povinná vykonať preskúmanie THZ u šestnástich právnych subjektov v ČĽR vrátane spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky. Vzhľadom na časové obmedzenia vyplývajúce zo zákonných procesných lehôt nebolo preto možné vykonať nijaké individuálne preskúmania pred predbežnými zisteniami. Z dôvodu obmedzeného času, ktorý bol následne k dispozícii, a pri zohľadnení počtu predložených žiadostí a obmedzených dostupných zdrojov zo strany útvarov Komisie zodpovedných za antidumpingové prešetrovania sa dospelo k záveru, že v tomto prípade by vykonanie individuálnych preskúmaní predstavovalo neprimeranú záťaž.
3.4. Normálna hodnota
3.4.1. Výber analogickej krajiny
(55)
Po zavedení dočasných opatrení sa ďalej skúmal výber vhodnej analogickej krajiny. V tejto súvislosti bola vykonaná overovacia návšteva v priestoroch thajského vyvážajúceho výrobcu, ktorý predložil vyplnený dotazník, ako sa uvádza v odôvodnení 87 dočasného nariadenia. Po preskúmaní a overení informácií prijatých od spolupracujúceho výrobcu z Thajska sa však dospelo k záveru, že thajský výrobca nemôže poskytnúť dostatočne podrobné údaje, pokiaľ ide o druhy výrobkov predávaných na domácom trhu. Preto sa usúdilo, že za najvhodnejšiu analogickú krajinu by sa mala považovať Brazília.
(56)
Informácie získané z Thajska však slúžili na podloženie niektorých zistení v Brazílii, najmä pokiaľ ide o úroveň cenového rozdielu medzi značkovými a neznačkovými výrobkami (pozri odôvodnenie 91 ďalej).
(57)
Po konečnom zverejnení sa ozvalo jedno odvetvové združenie, ktoré spochybnilo výber Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny. V podstate tvrdilo, že jediným dôvodom pre výber Brazílie je zjavne skutočnosť, že žiadna iná krajina nebola vhodná. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Z odôvodnení 84 až 88 dočasného nariadenia jasne vyplýva, že Brazília sa považuje za vhodnú analogickú krajinu na základe reálnej situácie na domácom trhu. Skutočnosť, že Komisia po dočasných opatreniach pokračovala v skúmaní aj iných potenciálnych analogických krajín, nevedie k záveru, že Brazília nie je vhodnou voľbou.
(58)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny, sa odôvodnenia 84 až 88 dočasného nariadenia potvrdzujú.
3.4.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(59)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany tvrdili, že stanovenie normálnej hodnoty obsahuje chyby, keďže táto hodnota údajne nebola stanovená pre predaj podobných výrobkov v Brazílii, a preto má za následok skreslené a nespravodlivé výsledky, najmä pokiaľ ide o kameninové výrobky a ostatné druhy výrobkov, ktoré sa nevyrábajú a nepredávajú v analogickej krajine. Niektorí vyvážajúci výrobcovia takisto argumentovali, že metodika na stanovenie vytvorenej normálnej hodnoty, ktorá sa uvádza v odôvodnení 94 dočasného nariadenia, nebola riadne zverejnená.
(60)
Z pripomienok prijatých po dočasnom zverejnení vyplýva, že metodika použitá na stanovenie normálnej hodnoty nebola niektorým zainteresovaným stranám úplne jasná. S cieľom riešiť tieto pripomienky je ďalej vysvetlené, že metodika na stanovenie normálnej hodnoty bola nasledovná.
(61)
Vzhľadom na skutočnosť, že všetky žiadosti o THZ boli zamietnuté, normálna hodnota pre všetkých vyvážajúcich výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky sa určila na základe informácií prijatých od výrobcu v analogickej krajine, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(62)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol predaj podobného výrobku v Brazílii nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku brazílskeho spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny, pokiaľ ide o objem jeho predaja na domácom brazílskom trhu, v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 1 ods. 4 základného nariadenia „podobný výrobok“ znamená výrobok, ktorý je identický, t. j. podobný vo všetkých znakoch s posudzovaným výrobkom, alebo ak nie je takýto výrobok k dispozícii, inému výrobku, ktorý hoci nie je podobný v každom ohľade, má vlastnosti, ktoré sú veľmi podobné vlastnostiam posudzovaného výrobku.
(63)
Komisia ďalej skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak bola jednotková cena rovnaká alebo vyššia ako úroveň výrobných nákladov. Boli preto stanovené výrobné náklady spolupracujúceho brazílskeho výrobcu.
(64)
Týmto preskúmaním sa preukázalo, že pri všetkých druhoch výrobkov sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a že vážená priemerná predajná cena všetkých druhov je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady.
(65)
Normálna hodnota podľa druhu výrobku sa preto vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový. Z toho vyplýva, že v protiklade s tým, čo sa uvádza v odôvodnení 94 dočasného nariadenia, pre neziskový predaj nebola stanovená nijaká vytvorená normálna hodnota.
3.4.3. Vývozná cena
(66)
Keďže v súvislosti s vývoznými cenami neboli predložené nijaké pripomienky, odôvodnenie 95 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
3.4.4. Porovnanie
(67)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany tvrdili, že metodika použitá na porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny obsahuje chyby, keďže neporovnáva podobné výrobky, a že základ, podľa ktorého sa vykonali úpravy, nebol dostatočne objasnený. Konkrétnejšie jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v prípade kameninových výrobkov, ktoré analogický výrobca nevyrába ani nepredáva, mala Komisia porovnať upravenú vývoznú cenu s domácou cenou za hlinu, a nie stanovovať normálnu hodnotu. Okrem toho niektorí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že v prípade niekoľkých iných druhov výrobkov, ktoré vyvážajú a predávajú vyvážajúci výrobcovia, porovnanie vývoznej ceny a priemernej ceny za kg bežného druhu výrobku predávaného v Brazílii založené výlučne na druhu použitého keramického materiálu nevyhnutne viedlo k porovnaniu výrobkov, ktoré nie sú podobné, a teda ku chybnému výsledku. Navyše jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa podcenila úprava v prípade značkového tovaru podľa článku 2 ods. 10 písm. k), zatiaľ čo iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že úroveň danej úpravy nebola založená na spoľahlivých ani podložených údajoch, a preto nie je opodstatnená. Ten istý vyvážajúci výrobca takisto argumentoval, že v prípade jeho vývozných cien by sa mali zohľadniť rozdiely v množstvách predaných na rôznych úrovniach obchodovania. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že metodika použitá pri úpravách na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach nie je dostatočne podložená a nie je jasné, na základe akých údajov sa tieto úpravy vykonali.
(68)
Vzhľadom na prijaté pripomienky bola metodika použitá na porovnanie cien a na úpravy na účely porovnateľnosti cien podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia zrevidovaná. Najmä v prípade výrobkov, ktoré sa v predbežnej fáze porovnávali na základe priemernej ceny za kg bežného výrobku výlučne podľa použitého keramického materiálu, sa uskutočnilo porovnanie s najpodobnejším výrobkom (pozri odôvodnenie 77 ďalej), čo umožnilo presnejšie a spravodlivejšie porovnanie cien.
(69)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. Dumpingové rozpätia sa stanovili porovnaním individuálnych cien zo závodu týkajúcich sa vývozcov zaradených do vzorky s domácimi predajnými cenami analogického výrobcu podobného výrobku. Niektoré vývozné transakcie sa však týkali atypických druhov výrobkov, ako sú krúžky na obrúsky, držiaky na nože alebo podložky pod čajníky, v prípade ktorých nebolo možné zabezpečiť spravodlivé porovnanie. Z toho dôvodu a aj vzhľadom na skutočnosť, že tieto transakcie boli zanedbateľné, keďže spolu predstavovali menej ako 0,5 % objemu vývozu, boli tieto výrobky vyňaté.
(70)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy na zohľadnenie rozdielov, ktoré ovplyvňujú cenu a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, úrovne obchodovania a ďalších faktorov, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien, najmä pri predaji značkového tovaru.
(71)
Najskôr sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia.
(72)
V prípadoch, keď normálna hodnota bola stanovená na základe najpodobnejšieho výrobku (pozri odôvodnenie 68 uvedené vyššie), úprava na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach sa vykonala s cieľom zabezpečiť objektívne porovnanie cien podobných výrobkov.
(73)
Pokiaľ ide o kameninové výrobky, vývozná cena sa porovnala s domácou predajnou cenou najpodobnejšieho výrobku vyrábaného a predávaného v analogickej krajine, t. j. predajná cena výrobkov vyrobených z hliny namiesto kameniny, ale rovnakého vo všetkých ostatných ohľadoch, zvýšená o 5 %, aby zohľadňovala cenový rozdiel medzi kameninou a hlinou.
(74)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobné náklady, ako aj maloobchodná cena hlinených výrobkov sú vyššie ako v prípade kameninových výrobkov. Vývozná cena jeho kameninových výrobkov mala byť preto skôr znížená, a nie zvýšená. Vyvážajúci výrobca sa pri obhajobe svojho tvrdenia v podstate opiera o vlastné odhady nákladov na výrobu hliny a kameniny a o výpis z cenníka maloobchodných cien hlinených a kameninových výrobkov.
(75)
Táto informácia, ktorá bola v rámci konania predložená veľmi neskoro a až po konečnom zverejnení, je v ostrom protiklade s informáciami, ktoré Komisii počas prešetrovania predložili ostatné zainteresované strany, t. j. navrhovateľ, odvetvie Únie a výrobca v analogickej krajine. Všetky tieto strany tvrdili, že kameninové výrobky majú vyššiu kvalitu, t. j. sú odolnejšie, ako hlinené výrobky a sú nákladnejšie na výrobu, keďže kamenina je v podstate kaolín vypálený pri vysokej teplote a hlina je kaolín vypálený pri nízkej teplote. Kameninu preto vo všeobecnosti možno predávať za vyššiu cenu. Táto informácia bola ďalej potvrdená na základe verejne dostupných trhových informácií.
(76)
Treba takisto poznamenať, že príslušný vyvážajúci výrobca sám nevyrába hlinené výrobky, a uviedol teda iba odhad nákladov na ich výrobu. Okrem toho predložený cenník jednoznačne nepreukazuje, že hlinené výrobky sú vo všeobecnosti drahšie ako kameninové výrobky. Predložené dôkazy teda nepreukazujú, že úprava na zabezpečenie spravodlivého cenového porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny kameninových výrobkov je chybná, a žiadosť sa preto zamieta.
(77)
V súvislosti s ostatnými druhmi výrobkov, v prípade ktorých porovnanie v predbežnej fáze vychádzalo iba z priemernej ceny za kg a z keramického materiálu, Komisia ďalej analyzovala príslušné druhy výrobkov a porovnávala vývoznú cenu s najpodobnejším druhom výrobku, ktorý sa vyrába a predáva v analogickej krajine. V prípade, že sa líšila iba menšia fyzikálna vlastnosť, napr. druh glazovania alebo výzdoba, pričom ostatné základné vlastnosti druhu výrobku boli rovnaké, sa predajná cena najpodobnejšieho druhu upravila s cieľom zohľadniť zistený rozdiel skutočných cien súvisiaci s rozdielom vo fyzikálnej vlastnosti. U ostatných druhov výrobkov, v prípade ktorých sa líšila viac ako jedna fyzikálna vlastnosť, sa vývozná cena porovnala s priemernou predajnou cenou najpodobnejšieho výrobku. V prípade týchto druhov výrobkov boli u najpodobnejšieho výrobku rovnaké niektoré alebo všetky uvedené základné fyzikálne vlastnosti: keramický materiál, druh riadu, základný tvar, výzdoba a glazovanie.
(78)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že podobne ako pri úpravách v prípadoch, keď sa líšila iba menšia fyzikálna vlastnosť, by sa úprava mala vykonať aj v prípadoch, keď sa líši viac ako jedna fyzikálna vlastnosť najpodobnejšieho výrobku.
(79)
Treba pripomenúť, že v prípadoch, keď sa líšila iba jedna menšia fyzikálna vlastnosť, bola predajná cena najpodobnejšieho výrobku upravená s cieľom zohľadniť zistený rozdiel skutočných cien súvisiaci s daným rozdielom vo fyzikálnej vlastnosti, zatiaľ čo na druhej strane v prípade, keď sa líšila viac ako jedna fyzikálna vlastnosť, sa porovnanie vykonalo na základe priemernej predajnej ceny výrobku s rovnakými fyzikálnymi vlastnosťami. V druhom prípade sa preto nevyžadovala žiadna úprava na zohľadnenie akéhokoľvek rozdielu vo fyzikálnej vlastnosti medzi podobnými výrobkami, keďže ich základné fyzikálne vlastnosti boli rovnaké. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(80)
Jeden z uvedených vyvážajúcich výrobcov požadoval aj ďalšie úpravy na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, pokiaľ ide o hmotnosť a belosť príslušného výrobku. Tvrdil, že používa surový materiál nízkeho štandardu a že náklady a cena jeho výrobkov sú preto nižšie ako náklady a cena podobného výrobku vyrobeného v analogickej krajine. Jeho vývozná cena by sa preto mala upraviť o primeranú sumu. V tejto súvislosti treba uviesť najmä skutočnosť, že spoločnosti nebol udelený štatút trhového hospodárstva a že jej výrobné náklady preto neboli overené. Okrem toho tvrdenie, že jej výrobky sú približne o 5 % ťažšie ako štandardné výrobky, nebolo podložené žiadnymi overiteľnými podpornými dokumentmi, a preto sa považuje za neopodstatnené. Pokiaľ ide o belosť, keďže tento vyvážajúci výrobca vo svojom vyjadrení priznal, že jeho výrobky majú štandardnú bielu farbu, nevysvetlil, prečo by sa mu v tomto ohľade mala zaručiť úprava. Tieto žiadosti sa preto zamietajú.
(81)
Iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neporovnala niektoré jeho vývozné ceny s normálnou hodnotou vhodného najpodobnejšieho výrobku. Tento vývoz sa týkal predaja dekorovaných výrobkov prostredníctvom neprepojeného obchodníka, ktorý údajne zabezpečil dekoráciu (dekalk) bezplatne. V dôsledku toho vývozná cena nezahŕňala náklady na dekoráciu, a preto by sa mala porovnať s normálnou hodnotou stanovenou pre nedekorované výrobky, prípadne s priemernou normálnou hodnotou dekorovaných a nedekorovaných tovarov.
(82)
Treba poznamenať, že výrobné náklady nie sú relevantný faktor pre porovnateľnosť cien, ktorá vychádza výhradne z porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou podobných výrobkov. Z predložených informácií takisto jasne vyplýva, že dané vyvážané výrobky boli v skutočnosti dekorované, hoci vyvážajúci výrobca údajne neniesol plné náklady súvisiace s pridanou hodnotou, ktorú možno pripísať dekorácii. Táto skutočnosť však nepredstavuje faktor, ktorý by mohol odôvodniť cenovú úpravu na zohľadnenie rozdielu vo fyzikálnych vlastnostiach v porovnaní s podobným výrobkom v analogickej krajine. V každom prípad vzhľadom na pokročilú fázu konania, v priebehu ktorej bolo toto tvrdenie predložené, nie je možné overiť údaje poskytnuté na podloženie tohto tvrdenia. Toto tvrdenie sa týmto zamieta.
(83)
Vzhľadom na širokú škálu možných kombinácií súprav keramického stolového riadu vyrábaných a predávaných v ČĽR a v Brazílii sa na účely zabezpečenia objektívneho porovnania cien považovalo za nevyhnutné rozdeliť jednotlivé súpravy do skupín podľa počtu a druhu predmetov kombinovaných v jednej súprave. Priemerná domáca predajná cena v analogickej krajine v prípade rôznych kombinácií súprav zaradených do jednotlivých skupín sa porovnala s vývoznou cenou kombinácií súprav, ktoré patria do týchto skupín.
(84)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzhľadom na širokú škálu možných kombinácií výrobkov tvoriacich súpravu, metodika zaraďovania do skupín nezabezpečí spravodlivé porovnanie cien, pretože nezohľadňuje vlastnosti jednotlivých kusov, ktoré tvoria súpravu. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že súpravy by sa preto mali z výpočtu dumpingového rozpätia vyňať.
(85)
Treba poznamenať, že výpočet dumpingu v prípade súprav je založený na porovnaní priemernej predajnej ceny za kg, a nie za jednotlivé kusy. V súvislosti so súpravami preto na účely spravodlivého porovnania cien nie je potrebné určiť presnú kombináciu rozličných kusov. Použitá metodika zaraďovania do skupín zohľadňuje základné vlastnosti rôznych kombinácií súprav, pokiaľ sú súpravy vymedzené napríklad ako kávové a/alebo čajové súpravy, jedálenské súpravy alebo iné súpravy a takisto pokiaľ je stanovený počet kombinovaných kusov. Vzhľadom na tieto okolnosti sa usudzuje, že v prípade súprav sa v zmysle článku 2 ods. 10 základného nariadenia vykonalo spravodlivé porovnanie. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(86)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia vo všeobecnosti zatrieďujú svoje výrobky až do piatich rôznych tried, od A po E, s výraznými cenovými rozdielmi. Prevažnú väčšinu vývozu do Únie však tvorí trieda A, B alebo C, resp. ich kombinácia. Toto triedenie však nie je univerzálne, ani založené na všeobecných štandardoch daného odvetvia, ale skôr špecifické pre daný podnik a umožňuje diferenciáciu cien. Na druhej strane výrobca z analogickej krajiny predáva na domácom brazílskom trhu iba ekvivalent triedy A a vzhľadom na to bol zistený vplyv na porovnateľnosť cien. Vývozná cena bola preto upravená smerom nahor, na úroveň čínskej triedy A, aby bola porovnateľná s výrobkom, ktorý predáva analogický výrobca na brazílskom trhu. Úroveň tejto úpravy sa individuálne stanovila pre každú spoločnosť zaradenú do vzorky, ak to bolo vhodné, na základe skutočného a overeného cenového rozdielu medzi jednotlivými triedami.
(87)
Po konečnom zverejnení sa ozval jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, ktorý tvrdil, že časti jeho vývozného predaja, ktoré sa predali prostredníctvom neprepojeného obchodníka, pozostávali z kombinácie výrobkov triedy A a triedy B, a preto by mali by prispôsobená cenovej úrovni triedy A. Tvrdil, že cenový rozdiel predstavoval až 25 %, a ako podporné dôkazy predložil kópie faktúr a cenové ponuky.
(88)
Tieto informácie však neboli predložené ani v priebehu prešetrovania, vrátane overovacej návštevy, ani po zverejnení predbežných záverov Komisie. Naopak, tento výrobca v priebehu prešetrovania tvrdil, že vyvážal iba výrobky triedy A. Nebol predložený nijaký kompletný cenník napriek tomu, že v dotazníku sa od výrobcu požadovalo, aby vyčíslil údajný cenový rozdiel medzi jednotlivými triedami, ale iba obmedzený počet cenových ponúk. Za týchto okolností a vzhľadom na veľmi neskorú fázu konania, v ktorej boli informácie poskytnuté, je ich spoľahlivosť otázna a nemožno ju nijakým spôsobom overiť. Tvrdenie sa preto zamieta.
(89)
Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 98 dočasného nariadenia, sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie úrovne obchodovania podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia. Zistilo sa, že vývozná cena je na inej úrovni obchodovania ako normálna hodnota, keďže čínsky vývoz prebieha v podstate na veľkoobchodnej úrovni, zatiaľ čo predaj v analogickej krajine sa realizuje aj na maloobchodnej úrovni. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že na oboch trhoch rôzne distribučné reťazce ovplyvňujú cenovú hladinu, a tým aj objektívne porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Na objektívne porovnanie vývoznej ceny a normálnej hodnoty bola preto normálna hodnota stanovená podľa jednotlivých druhov výrobkov a upravená pre každú úroveň obchodovania s využitím cenových rozdielov zistených medzi rôznymi úrovňami obchodovania v analogickej krajine. Treba poznamenať, že, ak to bolo vhodné, ďalšia úprava úrovne obchodovania sa v dočasnom nariadení vykonala na základe cenového rozdielu zisteného v súvislosti s množstvami predávanými na jednotlivých úrovniach obchodovania (odôvodnenie 98 dočasného nariadenia). Táto ďalšia úprava sa považovala za opodstatnenú, keďže z prešetrovania v predbežnej fáze vyplynulo, že kým väčšina čínskeho vývozného predaja sa uskutočňovala vo veľkých množstvách, väčšina domáceho predaja sa uskutočňovala v menších množstvách, čo malo za následok cenové rozdiely na rovnakej úrovni obchodovania. Ďalším prešetrovaním a podrobnejšou analýzou transakcií týkajúcich sa domáceho predaja v analogickej krajine sa však na rozdiel od dočasných zistení preukázalo, že pomer malých a veľkých množstiev predávaných analogickým výrobcom je podobný ako pomer týchto množstiev u čínskych vyvážajúcich výrobcov. Táto úprava sa už preto nepovažuje za vhodnú ani opodstatnenú.
(90)
Po tretie, ako sa uvádza v odôvodnení 100 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo, že brazílsky výrobca predáva na brazílskom trhu iba značkové výrobky, zatiaľ čo čínski vyvážajúci výrobcovia nevyvážajú značkové výrobky, ale skôr výrobky súkromných značiek alebo bežný keramický stolový a kuchynský riad. Značkové výrobky zákazníci zvyčajne vnímajú ako výrobky, ktoré signalizujú určitú prestíž, zaručenú kvalitu a dizajn, a tým si nárokujú vyššie trhové ceny, zatiaľ čo bežné výrobky a/alebo výrobky súkromných značiek, aj napriek tomu, že majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti, sa zvyčajne predávajú za výrazne nižšie ceny. Zatiaľ čo pridanú hodnotu značkového výrobku nemožno všeobecne a abstraktne presne vyčísliť, lebo sa mení od značky k značke a závisí od mnohých faktorov, ako je vnímanie zákazníkmi, rozpoznanie značky a iné faktory, ktoré nemožno vyčísliť, brazílsky výrobca v tomto konkrétnom prípade potvrdil, že jeho značkové výrobky sa môžu na brazílskom trhu predávať za výrazne vyššie ceny než iné neznačkové výrobky. Okrem toho v správe týkajúcej sa brazílskeho trhu so stolovým a kuchynským riadom sa potvrdilo, že brazílski zákazníci si mimoriadne potrpia na značku a že brazílsky výrobca z analogickej krajiny je veľmi známy výrobca, ktorý na trhu pôsobí dlho. Vzhľadom na uvedené skutočnosti bola normálna hodnota znížená o 40 % domácej predajnej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.
(91)
V súvislosti s uvedenou úpravou treba pripomenúť, že dvaja vyvážajúci výrobcovia spochybnili základ, podľa ktorého sa úprava vykonala, aj úroveň úpravy (pozri odôvodnenie 67). Nemožno však spochybniť, že značkový výrobok si vyžaduje vyššiu predajnú cenu ako rovnaký neznačkový výrobok a že sa tým ovplyvní porovnateľnosť cien. Navyše okrem informácií, ktoré poskytol výrobca v analogickej krajine, údaje o skutočných a overených cenách od spolupracujúceho výrobcu v Thajsku, ako aj informácie získané od výrobcu z Únie po dočasnom zverejnení potvrdili, že úroveň úpravy je primeraná. Zistilo sa, že najmä situácia na trhu v Thajsku je porovnateľná so situáciou na brazílskom trhu, pretože aj v Thajsku existuje iba niekoľko dobre známych a dlhodobo zavedených značiek. Tieto tvrdenia preto nie je možné akceptovať.
(92)
Po konečnom zverejnení žiadny vyvážajúci výrobca netrval na námietke voči tejto úprave, zatiaľ čo združenie navrhovateľov tvrdilo, že úprava týkajúca sa značky je príliš vysoká, najmä pokiaľ ide o neporcelánové výrobky. Na podporu tohto tvrdenia navrhovateľ poukázal na cenníky a informácie, ktoré predložili niektorí výrobcovia z Únie.
(93)
Hoci tieto predložené informácie potvrdzujú zistenia Komisie, a síce, že pridaná hodnota značky na akomkoľvek trhu závisí od konkrétnej spoločnosti/značky, poskytnuté informácie nespochybňujú úroveň úpravy, ktorá sa stanovila pre značkové výrobky, ktoré analogický výrobca predáva na domácom brazílskom trhu, keďže poskytnuté informácie sa týkali iba trhu Únie. Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, rôznorodosť trhu Únie a jeho regionálne rozdiely, a to aj pokiaľ ide o orientáciu na značku, a vysoký podiel čínskeho vývozu na trhu, je situácia na trhu Únie úplne iná ako situácia na brazílskom trhu. Z tohto dôvodu a vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 91 a 92 toto tvrdenie nie je možné akceptovať.
(94)
Ako sa uvádza v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, ďalej sa vykonali úpravy, ak to bolo vhodné, týkajúce sa nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, dodatočných nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, bankových poplatkov a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázalo, že ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
3.5. Dumpingové rozpätia
(95)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 102 až 105 dočasného nariadenia, sa potvrdzuje.
(96)
Po dočasnom zverejnení bola Komisia informovaná, že niektoré obchodné spoločnosti, ktoré nevyrábajú príslušný výrobok, boli omylom uvedené v prílohe I k dočasnému nariadeniu, a teda podliehali dumpingovému clu uloženému pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia informovala tieto spoločnosti o svojom zámere odstrániť ich z prílohy I a poskytla im príležitosť, aby sa vyjadrili. Po preskúmaní prijatých pripomienok boli niektoré obchodné spoločnosti z prílohy I odstránené. Ak to bolo vhodné, nahradil ich súvisiaci spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
(97)
Po zohľadnení úprav normálnej hodnoty a vývoznej ceny, ako je stanovené v odôvodneniach 67 až 94, a keďže neboli prijaté nijaké ďalšie pripomienky, sú konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením takéto:
Spoločnosť
Clo (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
4. UJMA
4.1. Posudzované obdobie
(98)
Po konečnom zverejnení niektoré zainteresované strany opakovali, že posudzované obdobie by sa malo začínať v roku 2009, a nie v roku 2008, pretože v roku 2008 sa začala hospodárska kríza a trend medzi rokmi 2009 a 2011 by bol jednoznačný. Pokiaľ ide o toto tvrdenie, treba poznamenať, že rok 2009 nie je vhodnejším začiatočným rokom posudzovaného obdobia vzhľadom na skutočnosť, že účinky hospodárskej krízy sa pocítili naplno práve v tomto roku, čo viedlo k výraznému poklesu spotreby v porovnaní s rokom 2008. Toto tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
4.2. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(99)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili metódu výpočtu výroby Únie uvedenú v odôvodnení 108 dočasného nariadenia. Niektoré zainteresované strany tieto pripomienky po konečnom zverejnení zopakovali. Predovšetkým sa domnievali, že daná požiadavka by nebola navrhovateľmi splnená, keďže z dostupnej štatistiky PRODCOM by vyplynula oveľa vyššia úroveň výroby podobného výrobku v Únii ako 240 200 ton, ktoré sa uvádzajú v spomínanom odôvodnení, v dôsledku čoho by navrhovatelia predstavovali menej ako 25 % výroby podobného výrobku v Únii. Tieto strany vypočítali, že výroba v Únii počas OP predstavovala 313 187 ton a k tomuto údaju sa dopracovali s využitím kompletných údajov PRODCOM týkajúcich sa porcelánového keramického stolového a kuchynského riadu a následnou úpravou o 20 % smerom nadol v prípade neporcelánového keramického stolového a kuchynského riadu analogicky s metodikou použitou navrhovateľom a pri prešetrovaní na účely stanovenia dovozných objemov.
(100)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že v prvom rade v rámci štatutárnej analýzy antidumpingového podnetu a v súlade s článkom 5 ods. 4 základného nariadenia útvary Komisie vykonali dôkladné preskúmanie pred začatím prešetrovania. Komisia zanalyzovala údaje v podnete a kontaktovala všetkých známych výrobcov v Únii, pričom ich požiadala, aby v súvislosti s podnetom aj oni poskytli údaje o výrobe, ako aj o svojom postavení a aby Komisii pomohli identifikovať ostatných potenciálnych výrobcov, pokiaľ existujú. Informácie o výrobe poskytli aj združenia výrobcov.
(101)
V súvislosti s týmto tvrdením treba ďalej poznamenať, že zdroje údajov a metodika týkajúce sa údajov o výrobe Únie použité pre jednotlivé roky posudzovaného obdobia boli vysvetlené aj v odôvodnení 107 dočasného nariadenia, t. j. v súlade s tým, čo sa vykonalo vo fáze navrhovania, vychádzajú z údajov poskytnutých európskymi a vnútroštátnymi združeniami, ktoré sa skontrolovali s údajmi poskytnutými jednotlivými výrobcami, ako aj so štatistikami (najmä so štatistikou PRODCOM).
(102)
Ako navrhovatelia vysvetlili v priebehu prešetrovania, údaje poskytnuté európskym združením, pokiaľ ide o porcelánové výrobky, vychádzali z údajov PRODCOM týkajúcich sa porcelánového stolového a kuchynského riadu, keďže kód PRODCOM pre tento výrobok sa zhodoval s porcelánovými výrobkami, ktorých sa týka toto prešetrovanie. Pokiaľ ide o neporcelánové výrobky, nebolo možné použiť údaje PRODCOM, pretože sa vzťahujú na oveľa väčšie množstvo vyrábaných výrobkov, nielen na neporcelánové výrobky, ktorých sa týka toto prešetrovanie. V prípade týchto výrobkov preto vnútroštátne združenia zozbierali relevantné údaje na základe svojej dôkladnej znalosti príslušných trhov a európske združenie tieto informácie skontrolovalo predtým, ako sa Komisii predložili celkové údaje. Tieto údaje boli v priebehu prešetrovania aktualizované. Okrem toho zoznam všetkých známych výrobcov bol uvedený v spise s informáciami nedôverného charakteru a pozornosť Komisie bola upriamená iba na existenciu ďalších troch výrobcov v Rumunsku. Nesúlad medzi štatistikami PRODCOM a údajom 240 200 súvisí so skutočnosťou, že vymedzenie výrobku v rámci tohto prešetrovania nezodpovedá kódom štatistických údajov PRODCOM, pokiaľ ide o neporcelánové výrobky, t. j. je oveľa užšie definované. V prípade štatistík úradu EUROSTAT o dovoze bolo tento rozdiel v skutočnosti možné pripísať úprave o 20 % smerom nadol, čo však nebolo vhodné v prípade údajov o výrobe EÚ uvedených v databáze PRODCOM. Predovšetkým údaje PRODCOM týkajúce sa dvoch členských štátov by sa javili ako výrazne nadhodnotené v prípade, že by sa použila rovnaká metodika.
(103)
Metodika, ktorú použili príslušné strany a ktoré je uvedená v odôvodnení 99, je teda chybná. Okrem toho nebol poskytnutý nijaký dôkaz o tom, že výroba oznámená ktorýmkoľvek členským štátom vrátane dvoch uvedených členských štátov a zahrnutá v spise s informáciami nedôverného charakteru by bola podhodnotená. Treba takisto poznamenať, že v prípade niektorých členských štátov boli údaje, ktoré poskytlo európske združenie a ktoré sa použili v tomto prešetrovaní, výrazne vyššie ako v prípade, keby sa použili upravené údaje PRODCOM. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je dôvod pochybovať o údajoch o výrobe nahlásených v tomto prešetrovaní a o výsledku preskúmania postavenia.
(104)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 107 a 108 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.3. Spotreba v Únii
(105)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje o spotrebe v Únii uvedené v odôvodnení 110 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie bolo založené na chybnom použití štatistických údajov PRODCOM o výrobe a predaji v Únii, ako je vysvetlené v oddiele 4.2 uvedenom vyššie, a preto sa zamieta.
(106)
Pri opätovnej kontrole dovozných štatistík Eurostatu sa však zistilo, že po uložení dočasných opatrení boli tieto údaje aktualizované, čo viedlo k niekoľkým menším zmenám. Na účely úplnosti sa preto na základe týchto aktualizovaných dovozných štatistík Eurostatu a vyjadrení týkajúcich sa predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie spotreba Únie vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Objem (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 109, 111 a 112 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.4.1. Objem, cena a podiel na trhu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny
(108)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje uvedené v odôvodnení 113 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie bolo založené na chybnom použití štatistických údajov PRODCOM, a preto sa zamieta.
(109)
Na základe aktualizovaných dovozných štatistík Eurostatu (pozri odôvodnenie 106 uvedené vyššie) sa objem, podiel na trhu a priemerné ceny dovozu príslušného výrobku vyvíjali takto:
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu (v tonách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podiel na trhu (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy sú takmer totožné s objemami, hodnotami a trendmi analyzovanými v dočasnom nariadení. Podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil zo 64,8 % v roku 2008 na 66,8 % počas OP. Dovozná cena sa počas posudzovaného obdobia zvýšila takmer o 18 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna strana tvrdila, že medzi cenami a objemami čínskeho dovozu neexistuje vôbec žiadna korelácia. V tejto súvislosti sa v súlade s článkom 3 ods. 3 základného nariadenia pozornosť venuje otázke, či došlo k významnému nárastu dumpingových dovozov v absolútnom alebo relatívnom vyjadrení vo vzťahu k výrobe alebo spotrebe v Únii. Pokiaľ ide o vplyv dumpingových dovozov na ceny, pozornosť sa venuje tomu, či došlo prostredníctvom dumpingových dovozov k významnému zníženiu cien v porovnaní s cenou podobného výrobku výrobného odvetvia Únie, alebo či vplyv takýchto dovozov inak spôsobí zníženie cien vo významnej miere, alebo zabráni vo významnej miere rastu cien, ku ktorému by inak došlo. Žiaden z týchto faktorov sám o sebe nemusí byť rozhodujúci.
(112)
V tejto súvislosti treba poznamenať nasledovné. Po prvé v čase, keď dochádzalo k opätovnému oživeniu spotreby v Únii (2009 - 2010), došlo k výraznému nárastu cien čínskeho dovozu, z čoho vyplýva, že medzi týmito veličinami existuje korelácia. Dôležitejšie však je, že vývoj čínskych cien počas posudzovaného obdobia by sa mal hodnotiť v kontexte veľmi výrazného cenového rozdielu, ktorý existoval už v roku 2008 a ktorý ilustrujú priemerné čínske dovozné ceny (tabuľka 2) a priemerné predajné ceny Únie (tabuľka 9) uvedené v dočasnom nariadení. Tieto výrazné cenové rozdiely sa potvrdili výrazným podhodnotením počas OP. Cenový nárast následne nezabránil tomu, aby čínsky dovoz v priebehu posudzovaného obdobia získal podiel na trhu. Tento dovoz v skutočnosti ďalej vyvíjal veľký tlak na ceny v odvetví Únie, ktoré v priebehu posudzovaného obdobia klesli o 12 %. Túto pripomienku preto nie je možné akceptovať.
(113)
Pokiaľ ide o vývoj dovoznej ceny (nárast) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a neskôr v roku 2012, na ktorý poukázala jedna skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, pozorovaný trend rastúcich priemerných dovozných cien nemôže spochybniť zistenie škodlivého dumpingu počas OP. Pokiaľ ide o objem čínskeho dovozu, ako už bolo zdôraznené v odôvodnení 114 dočasného nariadenia a ešte raz v odôvodnení 109 uvedenom vyššie, ukazovateľ podielu na trhu poukazuje na nárast podielu čínskeho dovozu na trhu o dva percentuálne body. Okrem toho, ako bolo podrobnejšie vysvetlené v odôvodneniach 116 a 117 dočasného nariadenia a v odôvodnení 111 uvedenom vyššie, ceny čínskeho dovozu boli výrazne podhodnotené.
4.4.2. Cenové podhodnotenie
(114)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany žiadali podrobnejšie informácie o výpočte cenového podhodnotenia, ako boli informácie, ktoré už boli poskytnuté v odôvodnení 116 dočasného nariadenia. V tej miere, v akej to umožňovala citlivá povaha týchto informácií a skutočnosť, že výrobcom v Únii bola zaručená anonymita, boli poskytnuté ďalšie informácie.
(115)
Obdobne ako v prípade rozhodnutia o vyňatí niektorých „atypických“ výrobkov z vývozných zoznamov na účely výpočtu dumpingu po uložení dočasných opatrení (pozri odôvodnenie 69 uvedené vyššie) boli tieto výrobky vyňaté aj z vývozných zoznamov použitých na výpočet ujmy. Táto zmena mala iba malý vplyv na rozpätie podhodnotenia, ktoré preto zostalo v tom istom rozsahu, ako sa uvádza v odôvodnení 117 dočasného nariadenia.
(116)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 113 až 117 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5. Situácia výrobného odvetvia Únie
4.5.1. Všeobecné
(117)
Niektoré strany uviedli, že skutočnosť, že niekoľko faktorov ujmy sa zlepšilo medzi rokom 2009 alebo 2010 a OP dokazuje, že vývoj výrobného odvetvia Únie bol pozitívny. Treba však poznamenať, že táto analýza je neúplná a že nezohľadňuje vývoj daných faktorov počas celého posudzovaného obdobia. V tejto súvislosti sa do úvahy zobrali aj vysvetlenia uvedené v odôvodnení 23 dočasného nariadenia.
(118)
Na žiadosť jednej zainteresovanej strany sa potvrdzuje, že makroekonomické ukazovatele sa hodnotili na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, zatiaľ čo mikroekonomické ukazovatele sa analyzovali na úrovni výrobcov Únie zaradených do vzorky, v ktorej boli zastúpené aj spoločnosti, ktoré sa k podnetu nepripojili.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazovatele uvedené v dočasnom nariadení nie sú reprezentatívne, pretože celková výroba v Únii bude oveľa vyššia ako údaje použité v rámci tohto prešetrovania. Vzhľadom na analýzu a závery, ku ktorým sa dospelo v oddiele 4.2, sa však tento argument zamieta.
(120)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 121 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2. Makroekonomické ukazovatele
4.5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(121)
Ako sa uvádza v oddiele 4.1 vyššie, niektorí dovozcovia spochybnili údaje o výrobe uvedené v odôvodnení 122 dočasného nariadenia. Tieto údaje sa však opätovne skontrolovali a potvrdzujú sa.
(122)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 122 až 124 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(123)
Aktualizácia tabuľky 2 nemá vplyv na tabuľky 4 a 5 dočasného nariadenia.
(124)
Keďže neboli predložené nijaké relevantné pripomienky týkajúce sa objemu predaja a podielu na trhu, odôvodnenia 125 a 126 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.3. Zamestnanosť a produktivita
(125)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje o zamestnanosti a produktivite uvedené v odôvodneniach 127 a 128 dočasného nariadenia, pričom tvrdili, že nie sú v súlade s obrazom, ktorý vytvárajú určité štatistiky Eurostatu (8).
(126)
Údaje v prípade oboch ukazovateľov sa však opätovne skontrolovali a považujú sa za presné. Údaje, ktoré strany predložili, boli príliš všeobecné a nesúviseli s výrobou podobného výrobku. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa zamestnanosti a produktivity, odôvodnenia 127 až 128 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.4. Rozsah dumpingového rozpätia
(127)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky týkajúce sa rozsahu dumpingového rozpätia, odôvodnenie 129 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje uvedené v odôvodnení 130 dočasného nariadenia a ich význam v porovnaní s verejne dostupnými údajmi týkajúcimi sa určitých výrobcov v Únii. Nesúhlasili ani s tvrdením, že výrobné odvetvie Únie v podstate funguje na objednávkach.
(129)
Pokiaľ ide o fungovanie na objednávku, pri prešetrovaní sa potvrdilo, že tomu tak naozaj bolo v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky a že v tomto odvetví ide o bežnú prax. Okrem toho údaje o zásobách uvedené v dočasnom nariadení vychádzali z overených údajov o zásobách od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa považujú za najspoľahlivejšie.
(130)
Po konečnom zverejnení sa uvedené pripomienky zopakovali, neboli však poskytnuté nijaké nové argumenty. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa zásob, odôvodnenie 130 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.2. Predajné ceny
(131)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky týkajúce sa údajov o predajných cenách uvedených v dočasnom nariadení, odôvodnenie 131 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.3. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál a mzdy
(132)
Po zverejnení sa zistila administratívna chyba vo výpočte čistého zisku a návratnosti investícií (NI) výrobného odvetvia Únie. Táto chyba sa opravila a údaje sa zrevidovali takto:
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
Čistý zisk z predaja Únie neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z čistého predaja)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
NI (čistý zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Uvedená oprava nemá podstatný vplyv na dočasné zistenia týkajúce sa týchto dvoch ukazovateľov. Vážený priemer úrovne zisku výrobcov zaradených do vzorky bol počas posudzovaného obdobia mierne nižší, ako bolo dočasne stanovené, keďže klesol z 3,8 % na 3,2 % (a nie zo 4,2 % na 3,5 %). Návratnosť investícií vo veľkej miere kopírovala trend pozorovaný v prípade zisku, ale, ako po konečnom zverejnení indikovali aj viaceré zainteresované strany, v priebehu posudzovaného obdobia sa vo veľkej miere vyvíjala skôr pozitívne než negatívne.
(134)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila nestabilnosť výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že do úvahy sa môže brať iba ujma spôsobená dumpingom a že v žiadnom období okrem roku 2011 nebol zistený nijaký dumping. Zmienka o stave výrobného odvetvia Únie sa však v danom odôvodnení uviedla iba s cieľom analyzovať, či je možné zohľadniť dosiahnutý zisk na začiatku posudzovaného obdobia na zastúpenie zisku, ktorý by výrobné odvetvie normálne dosiahlo. Zistilo sa, že to možné nie je.
(135)
Niektoré strany spochybnili referenčnú úroveň zisku uvedenú v odôvodnení 135 dočasného nariadenia a/alebo ostatné navrhované (nižšie) referenčné úrovne.
(136)
Skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že úroveň zisku počas OP predstavovala dobrú mieru ziskovosti. Toto tvrdenie však nebolo podložené. Ďalšia strana takisto tvrdila, že úrovne zisku uvedené v dočasnom nariadení možno považovať za normálne úrovne, pričom táto strana vychádzala z verejne dostupných údajov o zisku od nemeckého výrobcu medzi rokmi 1999 a 2007. Iná zainteresovaná strana tvrdila, že úroveň zisku počas OP uvedenú v dočasnom nariadení je možné považovať za „normálnu“ na základe záverov štúdie Komisie (9), ktorá zahŕňala údaje o zisku od nemeckého výrobcu medzi rokmi 2004 a 2007. Podobné tvrdenia boli prijaté po konečnom zverejnení.
(137)
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v dočasnom nariadení sa dospelo k záveru, že dosiahnutý zisk na začiatku posudzovaného obdobia nemožno považovať za normálny zisk, keďže výrobné odvetvie Únie bolo už vtedy nestabilné, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia. Okrem toho sa zistilo, že uvedené verejne dostupné údaje o zisku od nemeckého výrobcu z rokov 1999 - 2007 sa týkali nielen činností súvisiacich s výrobou keramického stolového a kuchynského riadu, ale aj iných významných segmentov. Pokiaľ ide o štúdiu Komisie uvedenú v predošlom odôvodnení 136, vzhľadom na rozsah, cieľ a obdobie štúdie sa zistilo, že nepredstavuje vhodný základ pre určenie ziskovosti. Napríklad v súvislosti s príslušným výrobkom sa v nej uvádzala iba ziskovosť jednej spoločnosti. Ani jedno z troch vyjadrení uvedených v odôvodnení 136, ktoré sú v rozpore s vyjadrením uvedeným v odôvodnení 141, nie je dostatočne podložené. Preto sa potvrdzuje, že ziskovosť 3,2 % zistenú počas OP nebolo možné pre tento výrobok považovať za prijateľnú.
(138)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ako referenčná úroveň by sa mala použiť úroveň zisku švédskych maloobchodných odvetví dizajnu domácich interiérov, nábytku a/alebo potravín. Aj vzhľadom na rozdiely medzi úrovňami investícií v príslušnom výrobnom a maloobchodnom odvetví by sa toto tvrdenie malo zamietnuť.
(139)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že ak sa zistený zisk vo výške 6 % považuje za primeraný v rámci prešetrovania týkajúceho sa obuvi, ani normálna úroveň zisku v danom prípade nie je vhodná, pretože bola stanovená v roku 2006, keď bola hospodárska situácia oveľa priaznivejšia ako v roku 2013. Tento argument nie je možné akceptovať. Predovšetkým, strana odkazuje na hospodársku situáciu vo všeobecnosti, a nie na konkrétnu situáciu na trhu so stolovým riadom. Je pravda, že v roku 2009 spotreba výrazne poklesla, ale odvtedy došlo k jej značnému oživeniu. Čo je však dôležitejšie, na vývoj spotreby by sa nemalo hľadieť izolovane. Vzhľadom na vysoký objem dumpingového dovozu (podiel na trhu 66,8 %), úroveň dumpingu (dumpingové rozpätia v rozsahu od 13,1 % do 36,1 %) a úroveň podhodnotenia (v rozsahu od 26,5 % do 47,6 %) by konkurenčná situácia na trhu Únie bola veľmi odlišná v prípade, ak by sa dovoz uskutočnil za nedumpingové ceny. Tento argument by sa preto nemal brať do úvahy.
(140)
Niektoré ďalšie strany navrhli referenčnú úroveň, ktorá sa použila pri inom antidumpingovom prešetrovaní, t. j. prešetrovaní týkajúcom sa keramických obkladačiek (10). Po konečnom zverejnení boli prijaté podobné pripomienky. Treba však poznamenať, že keramické obkladačky na rozdiel od koženej obuvi a stolového riadu nie je možné považovať za spotrebiteľský výrobok rovnakého druhu. Napríklad pomer, v akom domácnosti kupujú alebo nahrádzajú keramický stolový riad, a spôsob, akým sa uvádza na trh a nakoniec predáva spotrebiteľom, má bližšie ku koženej obuvi než ku keramickým obkladačkám. Žiadosť o použitie cieľového zisku, ktorý sa použil aj pri prešetrovaní keramických obkladačiek, sa preto zamieta.
(141)
Navrhovatelia tvrdili, že referenčná úroveň zisku by mala byť o niečo vyššia ako 10 %, pretože výroba stolového a kuchynského riadu je kapitálovo intenzívna činnosť, ktorá si navyše vyžaduje vysokú mieru nových investícií a inovácií. Hoci sa potvrdilo, že príslušné výrobné odvetvie je naozaj kapitálovo intenzívne a že si nepretržite vyžaduje investície, poskytnuté informácie na podloženie tejto žiadosti nemôžu viesť k zmene dočasne používanej referenčnej úrovne. Pri prešetrovaní nebolo možné dospieť k záveru, že referenčná úroveň by bola najvhodnejšia pre všetkých výrobcov z Únie.
(142)
Skupina dovozcov spochybnila údaje o ziskovosti uvedené v dočasnom nariadení a na základe údajov o výrobných nákladoch, údajov o predajných cenách a objemoch predaja v Únii a údajov o vývozných predajných cenách uvedených v dočasnom nariadení vypočítala ziskovosť a dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas OP v skutočnosti vytvorilo zisk 6 %. Tento výpočet bol však chybný, pretože kombinoval údaje z rôznych zdrojov (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky, výrobné odvetvie Únie ako celok a Eurostat).
(143)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie relevantné pripomienky, odôvodnenia 132 až 137 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.3.4. Výrobné náklady
(144)
Niektorí výrobcovia v spoločnom vyjadrení tvrdili, že údaje o výrobných nákladoch v odôvodnení 138 dočasného nariadenia nezohľadňovali vývoj nákladov práce a nákladov na energie podľa Eurostatu. Strany zdôraznili, že náklady práce sa v členských štátoch zvýšili. Rovnako vývoj nákladov na energie v Únii by neviedol k poklesu výrobných nákladov.
(145)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že náklady práce a náklady na energie, ktoré strany uviedli, sú príliš všeobecné. Okrem toho skutočnosť, že výrobnému odvetviu Únie sa podarilo znížiť výrobné náklady v priebehu obdobia, počas ktorého bol všeobecný trend opačný, preukazuje výnimočné úsilie výrobného odvetvia Únie o zníženie nákladov a udržanie si konkurencieschopnosti.
(146)
Údaje o výrobných nákladoch uvedené v dočasnom nariadení predstavujú overené výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenie 138 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.5. Záver o ujme
(147)
Niektoré strany spochybnili záver o ujme predložený v dočasnom nariadení na základe skutočnosti, že viaceré ukazovatele ujmy sa v poslednej časti posudzovaného obdobia zlepšili. V tejto súvislosti sa však nemôže spochybniť skutočnosť, že väčšina ukazovateľov ujmy sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Toto zhoršenie ukazovateľov ujmy je možné pozorovať u väčšiny makroekonomických ukazovateľov, ako je objem výroby, kapacita, predaj neprepojeným zákazníkom, zamestnanosť, ako aj u ukazovateľov ujmy súvisiacich s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie, ako sú ziskovosť a investície.
(148)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 139 až 143 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(149)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky k odôvodneniu 144 dočasného nariadenia, toto odôvodnenie sa týmto potvrdzuje.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(150)
Niektoré strany spochybnili záver uvedený v odôvodnení 148 dočasného nariadenia. Hoci sa však niektoré percentá, ktoré boli zdôraznené v odôvodneniach 145 a 147 dočasného nariadenia, mierne zrevidovali, ako je vysvetlené vyššie, táto revízia nemá vplyv na fakty a závery uvedené v odôvodneniach 145 až 148 dočasného nariadenia.
(151)
Vzhľadom na vývoj podielu čínskych dumpingových dovozov na trhu je v skutočnosti jasné, že odôvodnenie 147 dočasného nariadenia, najmä pokiaľ ide o tvrdenie, že pokles predajných cien vo výrobnom odvetví Únie na trhu Únie a jeho ziskovosť možno pripísať zníženiu cien, ktoré na trhu Únie spôsobil dumpingový dovoz z ČĽR, nie je v rozpore s vývojom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ako tvrdila jedna strana.
(152)
Okrem toho fakt, že ceny dovozu z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, ako zdôraznili niektoré strany, nespochybňuje zistenie podhodnotenia a poškodzujúceho dumpingu počas OP.
(153)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa vplyvu dumpingového dovozu, odôvodnenia 145 až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3. Vplyv ďalších faktorov
5.3.1. Dovoz z tretích krajín iných ako príslušná krajina
(154)
Ako sa uvádza v odôvodnení 106, po uložení dočasných opatrení boli údaje Eurostatu týkajúce sa dovozu aktualizované. Pri kontrole týchto nových údajov porovnaním s predchádzajúcimi údajmi uvedenými v dočasnom nariadení bola zistená administratívna chyba vo výpočte údajov o dovoze z Thajska a Turecka. Táto chyba bola opravená a toto sú konečné údaje týkajúce sa dovozu podobného výrobku z tretích krajín založené na údajoch z Eurostatu:
Tabuľka 4
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (v tonách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podiel na trhu (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tonách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podiel na trhu (%)
3,3
3,7
3,4
4
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tonách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podiel na trhu (%)
3,1
3
2,7
3,5
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z tretích krajín znížil o 12 %, zatiaľ čo podiel na trhu tohto dovozu ostal pomerne stabilný.
(156)
Treba poznamenať, že priemerné ceny dovozu z iných tretích krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 6 %, čím zostali na konzistentne vyššej úrovni než priemerná predajná cena čínskeho predaja na vývoz (o 68 % počas OP).
(157)
Pred uverejnením dočasného nariadenia CCCLA zistila, že dovoz z Turecka sa medzi rokmi 2010 a 2011 zvýšil o 8 %, pričom dovozné ceny z Turecka sú údajne len asi o 20 % vyššie ako ceny dovozu z ČĽR. Niektoré strany následne spochybnili záver dočasného nariadenia, pokiaľ ide o turecký dovoz.
(158)
Pri zohľadnení zjavnej podstatnej chyby v záznamoch o tureckom dovoze v dočasnom nariadení a aktualizovaných údajov uvedených vyššie, nič nenaznačuje tomu, že turecký dovoz by vzhľadom na jeho ceny a podiel na trhu mohol rušiť príčinnú súvislosť medzi čínskym dovozom príslušného výrobku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Treba takisto poznamenať, že nezaradenie dovozu s pôvodom v Turecku do podnetu nemožno opísať ako diskriminujúce, pretože v počiatočnej fáze neexistovali dostatočné dôkazy o dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti, pokiaľ ide o dovoz z Turecka.
(159)
Počas obdobia prešetrovania trhový podiel dovozu z Thajska nikdy nebol vyšší ako 3,5 %.
(160)
Pre uvedené dôvody sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal podstatný vplyv na stav výrobného odvetvia Únie v takom rozsahu, aby rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.2. Trhové segmenty
(161)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa trhových segmentov, odôvodnenia 156 až 158 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.3. Spotreba a dopyt
(162)
Jedna strana naznačila, že ujmu možno pripísať dlhodobému poklesu dopytu po výrobkoch vyrobených v Únii. Pri prešetrovaní sa však takýto trend nepotvrdil, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 112 dočasného nariadenia.
(163)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa spotreby a dopytu, odôvodnenia 159 až 166 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.3.4. Vývoz realizovaný výrobným odvetvím Únie
(164)
Jedna strana poukázala na skutočnosť, že priemerné vývozné ceny Únie boli počas posudzovaného obdobia nižšie ako priemerné predajné ceny na trhu Únie. To mohlo ovplyvniť schopnosť výrobného odvetvia Únie uskutočňovať nové investície a najímať nových pracovníkov. Po konečnom zverejnení sa podobný argument zopakoval. Ako sa však už uvádza v odôvodnení 169 dočasného nariadenia, na väčšinu ukazovateľov ujmy nemôže mať vplyv výkonnosť v oblasti predaja na vývoz. Okrem toho by sa dalo takisto argumentovať, že tento predaj predstavoval spôsob čiastočnej kompenzácie ujmy, ktorú utrpel trh Únie. Navyše priemerné ceny sa vypočítali tak, že celková hodnota predaja podobného výrobku sa vydelila celkovým objemom tohto predaja, pričom iný sortiment výrobkov na predaj na trhu Únie v porovnaní s predajom na vývoz môže celkovo viesť k výrazným rozdielom v priemerných hodnotách predaja. Tento predaj na vývoz predstavoval menej ako 37 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie, t. j. dominantným trhom pre výrobné odvetvie Únie je stále jednoznačne domáci trh Únie. Argument, že tento predaj na vývoz poškodil výrobné odvetvie Únie v takom rozsahu, že by to rušilo príčinnú súvislosť medzi dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamieta.
(165)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa vývozu realizovaného výrobným odvetvím Únie, odôvodnenia 167 až 170 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.5. Odstránenie dovozných kvót
(166)
Po uložení dočasných opatrení jedna strana tvrdila, že odstránenie dovozných kvót by počas posudzovaného obdobia malo vplyv na výrobcov z Únie. Neboli však predložené nijaké nové skutočnosti, ktoré by mohli zmeniť záver v odôvodnení 173 dočasného nariadenia.
(167)
Keďže neboli predložené nijaké nové opodstatnené pripomienky týkajúce sa odstránenia dovozných kvót, odôvodnenia 171 až 173 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.6. Postupy, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie
(168)
Po uložení dočasných opatrení niektoré strany trvali na tom, že prešetrovanie kartelových dohôd, ktoré začali nemecké úrady, ako sa uvádza v odôvodnení 175 dočasného nariadenia, alebo pokuta za kartelovú dohodu uvedená v tom istom odôvodnení neboli náležite zohľadnené. V súvislosti s týmito tvrdeniami možno okrem toho, čo už bolo uvedené v odôvodneniach 174 a 175 dočasného nariadenia, povedať nasledovné.
(169)
Nemecké prešetrovanie kartelových dohôd, v rámci ktorého sa prešetruje údajné určovanie cien od júla 2005 do februára 2008, stále prebieha. Keďže výrobcom z Únie sa zaručila dôvernosť a vzhľadom na skutočnosť, že konečné výsledky nemeckého prebiehajúceho prešetrovania ešte neboli uverejnené, nie je možné sa vyjadriť k podrobnostiam vykonanej analýzy. Možno však potvrdiť, že žiadny z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nie je predmetom tohto prebiehajúceho prešetrovania. Pri prešetrovaní sa takisto dospelo k záveru, že mikroekonomické ukazovatele neboli ovplyvnené prešetrovanými postupmi a makroekonomické ukazovatele nimi boli ovplyvnené iba vo veľmi malej miere alebo vôbec.
(170)
Pokiaľ ide o zistenie kartelu, ktorý sa týkal kúpeľňových doplnkov a príslušenstva, treba pripomenúť, že sa zistilo, že tento kartel na určovanie cien fungoval medzi rokmi 1992 a 2004 a že jediný pokutovaný výrobca pôsobí aj v odvetví stolového a kuchynského riadu. Údaje, ktoré tento výrobca poskytol v rámci konania a ujmy, nie sú ovplyvnené postupmi kartelu, keďže sa použili iba tie údaje tohto výrobcu, ktoré sa týkajú sekcie stolového a kuchynského riadu, a nie jeho konsolidované údaje. Preto pokuta súvisiaca s týmto kartelom nemala vplyv na údaje, ktoré výrobca poskytol. Ďalej treba pripomenúť, že obdobie určovania ceny bolo dávno pred posudzovaným obdobím. Keďže totožnosť výrobcov z Únie je utajená, nie je možné zverejniť, či táto spoločnosť je zaradená do vzorky alebo nie. Ak by však výrobca z Únie zaradený do vzorky mal vo svojich účtoch zaznamenané akékoľvek údaje (napr. pokutu za kartel), ktoré by skresľovali obraz o ujme na účely tohto prešetrovania, prešetrujúci úrad by ho izoloval s cieľom zabrániť skresleniu relevantných faktorov ujmy.
(171)
Tvrdenia týkajúce sa vplyvu uvedených prešetrovaní kartelových dohôd na analýzu ujmy a príčinnej súvislosti sa týmto preto zamietajú.
(172)
Jedna zainteresovaná strana uviedla, že medzi výrobcami z Únie existujú nelegálne dohody o cenách a rozdelení trhu, nepredložila však nijaký dôkaz, ktorým by toto tvrdenie podložila, preto sa zamieta.
(173)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa postupov, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie, odôvodnenia 174 až 176 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.7. Spôsoby výroby
(174)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa spôsobov výroby, odôvodnenia 177 až 178 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(175)
Jeden dovozca po konečnom zverejnení zopakoval podobné tvrdenia, pričom argumentoval rozdielom vo výrobných metódach používaných výrobcami z Únie v porovnaní s tradičnejšími metódami čínskych tovární. Nebol však predložený nijaký podstatný argument, ktorý by mohol zmeniť záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 178 dočasného nariadenia, a tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
5.3.8. Trh s použitými výrobkami
(176)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa trhu s použitými výrobkami, odôvodnenia 179 až 180 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.9. Hospodárska kríza
(177)
Jedna strana uviedla, že v odôvodnení 183 dočasného nariadenia sa uvádza nesprávna analýza situácie v období hospodárskeho oživenia medzi rokmi 2010 a 2011 a že sa podcenil vplyv hospodárskej krízy. Tieto pripomienky sa po konečnom zverejnení zopakovali. Tieto tvrdenia však neboli podložené. Treba takisto zdôrazniť, že v spomenutom odôvodnení sa uvádzalo, že dumpingový dovoz z ČĽR zvýšil účinok hospodárskeho poklesu. Pokiaľ ide o vplyv hospodárskej krízy, v odôvodnení 184 dočasného nariadenia sa jasne uvádza, že hospodárska kríza mohla prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, hoci nemohla rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP.
(178)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa hospodárskej krízy, odôvodnenia 181 až 184 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.10. Iné faktory
(179)
Niektorí dovozcovia v rámci spoločného vyjadrenia tvrdili, že pokles zamestnanosti predstavoval normálny vývoj v odvetví spotrebného výrobkov. Toto tvrdenie však nebolo podložené. Okrem toho aj v prípade, že by takýto trend bol v tomto odvetví normálny, nemohol by rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a podstatným úbytkom pracovných miest v odvetví. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zvyšné štrukturálne deficity výrobného odvetvia Únie v spojení s existujúcim prebytkom kapacít uvedeným v tabuľke 3 dočasného nariadenia by mohli rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Pokiaľ ide o toto tvrdenie, hoci bolo výrobné odvetvie Únie nestabilné už na začiatku posudzovaného obdobia a prešlo reštrukturalizáciou, pri prešetrovaní sa potvrdilo, že bolo konkurencieschopné a správne sa vyrovnávalo s dopytom zo všetkých trhov. Pokiaľ ide o tabuľku 3 dočasného nariadenia, pokles výroby treba posudzovať v súvislosti s tlakom vyplývajúcim z veľkého objemu lacného dovozu z ČĽR, keďže vývoz výrobného odvetvia Únie zostal stabilný. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(181)
Jedna strana sa domnievala, že Komisia nezohľadnila kumulatívny účinok všetkých ostatných škodlivých faktorov. To isté tvrdili aj viaceré zainteresované strany po konečnom zverejnení. Vzhľadom na výsledky prešetrovania v súvislosti s rôznymi ďalšími spomenutými faktormi však nie je možné, že ich kumulatívny účinok mohol rušiť príčinnú súvislosť. V skutočnosti bol vplyv väčšiny ostatných uvedených faktorov malý alebo žiadny.
(182)
Jedna strana sa domnievala, že prešetrujúci úrad nerozlišoval medzi spoločným výskytom a príčinnou súvislosťou. Poskytnuté sprievodné informácie však neboli v tomto ohľade presvedčivé a tvrdenie sa preto zamieta.
(183)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa iných faktorov, odôvodnenia 185 až 190 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(184)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky, odôvodnenie 191 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Úvodné poznámky
(185)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky k odôvodneniu 192 dočasného nariadenia, toto odôvodnenie sa týmto potvrdzuje.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(186)
Poľský výrobca, ktorý nepodal podnet, opatrenia privítal, zatiaľ čo britský výrobca so záujmom o dovoz príslušného výrobku, ktorý nepodal podnet, mal voči nim námietky. Druhá strana sa domnieva, že clá by mali negatívny účinok na výrobcov, ktorí dopĺňajú svoj sortiment dovozom z ČĽR a prispôsobili sa globalizácii prostredníctvom obchodného modelu v oblastiach, v ktorých sa v Únii vykonáva práca s vysokou pridanou hodnotou. Zákazníci by navyše boli menej ochotní kupovať ich výrobky, pretože výrobcovia by už neponúkali plný sortiment výrobkov.
(187)
Pokiaľ ide o tvrdenie druhej strany, situácia v tejto spoločnosti sa preskúmala. Zistilo sa, že čínsky dovoz stolového riadu predstavoval malú časť jej celkového dovozu. Spoločnosť však bez toho, aby to bližšie vysvetlila, tvrdila, že tento dovoz je pre ňu dôležitý. Spoločnosť neposkytla žiadne údaje o svojej vlastnej výrobe. Podľa účtovnej závierky v roku 2011 predstavoval zisk spoločnosti z celkového obratu pred zdanením viac ako 10 %, pričom väčšina zisku sa dosiahla na trhoch mimo EÚ (pre príslušný výrobok neboli poskytnuté žiadne údaje). Na základe tejto skutočnosti sa nepredpokladá, že by uloženie opatrení ohrozilo životaschopnosť danej spoločnosti. Pokiaľ ide o tvrdenie, že aj mnohé ďalšie spoločnosti by v dôsledku opatrení mali ťažkosti, neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy. Okrem toho odpovede prijaté vo fáze pred začatím prešetrovania ani následne doručené vyjadrenia nenaznačujú, že v takejto situácii sa nachádza významný počet spoločností.
(188)
Vplyv ciel na výrobné činnosti výrobného odvetvia Únie by bol pozitívny. Od nedávneho uloženia dočasných antidumpingových ciel bolo v skutočnosti hlásených niekoľko prípadov pozitívneho vývoja v tomto smere.
(189)
Uvedené prípady pozitívneho vývoja potvrdzujú tvrdenie navrhovateľov, že výroba Únie by sa mohla vo veľmi krátkom čase podstatne zvýšiť využitím tovární, strojov a pracovnej sily, ktoré sú už k dispozícii, zatiaľ čo výraznejšie zvýšenie by bolo možné dosiahnuť v dlhodobejšom horizonte. Náprava nekalých cenových postupov na trhu je im preto na úžitok, pretože vďaka novej cenovej úrovni by bolo atraktívnejšie vyrábať viac výrobkov v Únii, či už by išlo o veľké alebo malé zákazky, špeciálne dizajny alebo bežné neznačkové výrobky. Dôsledkom toho by bolo vytvorenie nových pracovných miest, ktoré si vyžadujú rôzne zručnosti a z toho dôvodu by sa znížila nezamestnanosť.
(190)
Čo sa týka nemožnosti ponúkať úplný sortiment výrobkov, s týmto tvrdením nemožno súhlasiť, pretože spotrebitelia vyžadujú meniace sa sortimenty výrobkov a existenciu viacerých dodávateľských zdrojov.
(191)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 193 až 198 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.3. Záujem neprepojených dovozcov
(192)
Dvaja najväčší dovozcovia vo vzorke spochybnili svoju úroveň spolupráce, pokiaľ ide o úplné údaje o ziskovosti a rozpätie medzi nákupnými cenami a cenami pri ďalšom predaji neprepojeným zákazníkom, pričom jeden z nich odmietol poskytnúť prístup k svojim účtom, a tvrdil, že by sa nič nezmenilo, ak by bol prístup udelený. Strany tvrdili, že ich veľkosť a obchodný model im neumožňuje poskytnúť také podrobné údaje, aké sa požadujú. V konečnej fáze sa potvrdilo, že jeden z nich opätovne odmietol udeliť prístup k účtom svojho dovozcu a že ani jeden z nich napriek snahe neposkytol úplné a použiteľné údaje o ziskovosti a informácie o rozpätí medzi nákupnými cenami a cenami pri ďalšom predaji neprepojeným zákazníkom tak, aby ich inštitúcie mohli použiť pri analýze situácie neprepojených dovozcov. Obmedzené informácie, ktoré poskytli obe spoločnosti, týkajúce sa ich nákupných cien a cien pri ďalšom predaji, hoci neboli presvedčivé, boli viacmenej plne v súlade so všeobecnými informáciami o prirážkach získanými a zhrnutými v odôvodnení 202 dočasného nariadenia.
(193)
V odôvodnení 203 dočasného nariadenia boli zainteresované strany vyzvané, aby predložili dodatočné, celistvé a overiteľné údaje na ďalšiu analýzu vplyvu opatrení na dodávateľský reťazec.
(194)
Po uložení dočasných opatrení poslali dvaja neprepojení dovozcovia novo vyplnené dotazníky pre dovozcov. Prijaté boli aj vyjadrenia týkajúce sa záujmu Únie od ďalších dovozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, od združenia Európskeho a medzinárodného obchodu (Foreign Trade Association), švédskeho združenia dovozcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov (Svensk Handel), CCCLA a jedného výrobcu z Únie so záujmom o dovoz. Žiadne z vyjadrení neobsahovalo presvedčivé údaje o vplyve opatrení na dodávateľský reťazec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o následnej zamestnanosti ovplyvnenej clom je podhodnotený vzhľadom na skutočnosť, že štatistiky Eurostatu ukazujú, že distribučné obchodné podniky celkovo zamestnávajú viac ľudí (33 miliónov) ako výrobné spoločnosti (31 miliónov). Uvedené údaje sa však týkali dovozného a výrobného obchodu všeobecne a na účely tohto prešetrovania ich nebolo možné použiť.
(196)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení tvrdili, že päť dovozcov zaradených do vzorky zamestnáva v súvislosti s príslušným výrobkom viac ako 10 000 ľudí a nie 350, ako sa uvádza v odôvodnení 200 dočasného nariadenia. Údaje sa opätovne skontrolovali. Treba zdôrazniť, že v rámci analýzy záujmov dovozcov sa do úvahy berie počet pracovných miest súvisiacich s dovozom a ďalším predajom príslušného výrobku vrátane podporných funkcií. Zamestnanosť súvisiaca s inými výrobkami alebo pôvodom alebo s činnosťami, ako je veľkoobchod alebo maloobchod, by sa, samozrejme, do tohto počtu nemala zahrnúť. Treba poznamenať, že v skoršej fáze konania skupina 14 dovozcov odhadla celkový príslušný počet pracovných miest na úrovni dovozcov na 7 000. Toto číslo sa zdá byť primeraný odhad na základe extrapolácie situácie dovozcov zaradených do vzorky v rozsahu, v ktorom bolo možné použiť ich údaje.
(197)
Niektoré strany sa sťažovali na vysoký údaj o hrubom rozpätí uvedený v odôvodnení 202 dočasného nariadenia, pričom tvrdili, že bude zavádzajúci. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že prevažná väčšina dovozcov, ktorí odpovedali na otázky týkajúce sa výberu vzorky dovozcov, hlásila hrubé rozpätie medzi nákupnou a predajnou cenou v rozmedzí od 50 % do 200 %, pričom dovozcovia zaradení do vzorky boli v podobnej situácii. Okrem toho po dočasnom zverejnení navrhovatelia predložili niekoľko príkladov podporujúcich informácie uvedené v publikácii, na ktorú odkazuje odôvodnenie 202 dočasného nariadenia, t. j. príklady potvrdzujúce pomer dovoznej a maloobchodnej ceny príslušného výrobku.
(198)
Britský výrobca so záujmom o dovoz vysvetlil, že tieto rozpätia sú potrebné na pokrytie určitých nákladov, ktoré vznikajú v Únii. Neboli poskytnuté žiadne údaje, ktoré by umožnili výpočet týchto rozpätí na základe obratu.
(199)
Keďže bolo možné získať a overiť použiteľné údaje o zisku z dovozných činností týkajúce sa príslušného výrobku iba od troch dovozcov zaradených do vzorky a títo traja dovozcovia predstavovali iba približne 3 % dovozu príslušného výrobku, príslušný údaj o váženom priemere zisku sa nepovažoval za presvedčivý, a preto sa v dočasnom nariadení neuviedol. Treba však poznamenať, že tento vážený priemerný zisk bol primeraný (medzi 6 % a 10 %, z dôvodu dôvernosti informácií sa uvádza rozsah).
(200)
Jeden dovozca tvrdil, že v Únii nie je dostatočná výroba farbenej kameniny a že nemá inú alternatívu ako dovážať z ČĽR. Po konečnom zverejnení sa to isté tvrdenie zopakovalo. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že farebnú kameninu možno zaobstarať z viacerých zdrojov vrátane výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie navyše majú výrobnú kapacitu na to, aby na trhu Únie predávali viac.
(201)
Informácie zhromaždené počas prešetrovania neumožnili riadne vyčísliť rozsah, v ktorom by dovozcovia mohli prejsť na zvýšenie nákupnej ceny v dôsledku navrhovaných úrovní ciel. Pokiaľ by sa však na dovoz z ČĽR malo vzťahovať konečné antidumpingové clo, vzhľadom na informácie o hrubých a čistých rozpätiach nič nenasvedčuje tomu, že by životaschopnosť podnikania dovozcov bola ohrozená. Dovozca takisto poznamenal, že veľkí prevádzkovatelia na trhu a dovozcovia, ktorých hlavná obchodná činnosť nesúvisí s keramickým stolovým a kuchynským riadom, by neboli negatívne ovplyvnení.
(202)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni vo všeobecnosti nemá výrazný nepriaznivý vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku.
(203)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov, odôvodnenia 199 až 211 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.4. Záujem ostatných hospodárskych odvetví
(204)
Po výzve uvedenej v odôvodnení 203 dočasného nariadenia Komisia v deň uverejnenia dočasných opatrení kontaktovala priamo príslušných maloobchodníkov a maloobchodné združenia, dovozcov s možnou maloobchodnou činnosťou, ako aj dizajnérov, ktorí boli Komisii známi, a vyzvala ich, aby vyplnili príslušné dotazníky. Niektorí príjemcovia, ktorí sa pôvodne označovali za maloobchodníkov, odpovedali, že prešetrovanie sa ich netýka, pretože sa do tohto podnikania nezapojili. Komisia nakoniec prijala sedem nových vyplnených dotazníkov pre maloobchodníkov. Týchto sedem maloobchodníkov počas obdobia prešetrovania predstavovalo 1 % dovozu z ČĽR. Uvedené odpovede boli väčšinou v mnohých ohľadoch nedostatočné, ale napriek tomu sa analyzovali v najväčšej možnej miere. Neboli prijaté nijaké vyplnené dotazníky pre dizajnérov.
(205)
Takto získané informácie v podstate neposkytli žiadny nový dôkaz o záujme ostatných hospodárskych odvetví, na základe ktorého by sa mohol spochybniť záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 217 dočasného nariadenia.
(206)
Po uverejnení predbežných opatrení boli prijaté vyjadrenia týkajúce sa záujmu Únie v súvislosti s ostatnými hospodárskymi odvetviami od dovozcov zaradených do vzorky a dovozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky (vrátane poľského dovozcu pôsobiaceho v odvetví propagačných predmetov), od združenia európskeho a medzinárodného obchodu (Foreign Trade Association), švédskeho združenia dovozcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov (Svensk Handel), niekoľkých maloobchodníkov, CCCLA a ôsmich spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy (sedem z nich so sídlom v Taliansku, jedna s hlavným sídlom v Rakúsku).
(207)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy tvrdili, že vzhľadom na veľmi malý počet výrobcov z Únie, ktorí zásobujú ich trh (maximálne piati), z ktorých väčšina by dovážala z ČĽR buď priamo alebo prostredníctvom sesterských spoločnosti, a vzhľadom na veľmi veľký počet pražiarní kávy (1 500 - 3 000) by im opatrenia na úrovni navrhovanej v predbežnej fáze mohli v budúcnosti zabrániť v zaistení presne rovnakých položiek. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Po prvé konečné opatrenia sú menej prísne ako dočasné opatrenia. Po druhé pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobcovia z Únie by boli schopní ďalej rozvíjať svoj výrobný potenciál a ďalej zásobovať odvetvie praženia kávy, pokiaľ by sa odstránila ujma spôsobená dumpingovým dovozom z ČĽR. Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie je veľmi pravdepodobné, že počet výrobcov z Únie, ktorí by mohli prijímať objednávky od spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy, by bol vyšší ako päť.
(208)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy tvrdili, že antidumpingové opatrenia by poškodili ich vývoz v dôsledku straty konkurencieschopnosti a možnej odvety zo strany čínskych úradov. Neexistuje však žiadny dôkaz, ktorý by naznačoval, že úroveň uložených opatrení by spôsobila takúto stratu konkurencieschopnosti, pričom netreba zabúdať, že ostatní členovia WTO majú antidumpingové opatrenia, ktoré majú vplyv tento druh výrobku. Tvrdenie o odvetných opatreniach sa takisto ukázalo ako neopodstatnené.
(209)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy uviedli, že antidumpingové opatrenia by nevyhnutne viedli k celkovému poklesu v ich podnikaní, k zníženiu ich predaja, k celkovému nárastu cien kávy v sektore HORECA (hotely, reštaurácie a stravovacie služby) a k poklesu kvality výrobkov a služieb. Vplyvom všetkých uvedených následkov by sa údajne vystavilo riziku značné množstvo priamych aj nepriamych pracovných miest. So zreteľom na to, čo je hlavnou činnosťou spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy, a so zreteľom na závery týkajúce sa účinkov opatrení na dodávateľský reťazec však tieto tvrdenia nie je možné prijať. Takisto treba poznamenať, že uvedenie celkového počtu pracovných miest spojených s celosvetovými činnosťami spoločnosti zaoberajúcej sa pražením kávy nemožno považovať za vhodný základ pre vyčíslenie počtu pracovných miest, ktoré by boli ohrozené z dôvodu uloženia antidumpingových opatrení.
(210)
Dvaja maloobchodníci tvrdili, že v Únii nie je dostatočná výroba nového kostného porcelánu a kostného porcelánu a že nemajú inú alternatívu ako dovoz z ČĽR. S tým istým tvrdením sa po zverejnení ozvalo jedno združenie dovozcov. Po prvé vo všeobecnosti treba poznamenať, že cieľom antidumpingových opatrení je obnovenie spravodlivého obchodu a nie blokovanie dovozu. V tomto prípade nemožno úroveň opatrení považovať za neúmerne vysokú. Po druhé pri prešetrovaní sa zistilo, že tieto výrobky možno zaobstarať z viacerých zdrojov vrátane výrobcov z Únie. Po tretie výrobcovia z Únie majú výrobnú kapacitu na to, aby na trhu Únie predávali viac a mohli ďalej využívať svoj potenciál, ak by sa antidumpingové opatrenia uložili s konečnou platnosťou.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatrenia by mali negatívny vplyv na určité objekty, ktoré slúžia trhu cestovného ruchu. Toto tvrdenie však nebolo možné podložiť nijakou podstatnou informáciou. Okrem toho váha príslušných objektov v odvetví je obmedzená.
(212)
Jeden dovozca a veľkoobchodník tvrdili, že uloženie opatrení by viedlo k vertikálnej konsolidácii trhu zo strany niektorých veľkých aktérov. Vzhľadom na súčasný počet aktérov by to však z krátkodobého a strednodobého hľadiska bolo nepravdepodobné.
(213)
V nadväznosti na problémy, ktoré sa už rozoberali v dočasnom nariadení, treba poznamenať, že niektoré strany sa domnievajú, že záujem menších spoločností, ako sú maloobchodníci, distribútori a firmy zaoberajúce sa propagačnými predmetmi, sa nezohľadnil dostatočne. Toto tvrdenie po konečnom zverejnení viaceré strany zopakovali. Treba uznať, že vo všeobecnosti by mikropodniky a malé podniky mohli byť citlivejšie na každé zvýšenie cien v dôsledku antidumpingových ciel. Neexistuje však nijaký dôkaz, že úroveň uložených opatrení bude mať významný negatívny účinok na ostatné ekonomické subjekty, ktoré sa považujú za MSP. Tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(214)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu ostatných hospodárskych odvetví, odôvodnenia 212 až 217 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.5. Záujem spotrebiteľov (domácností)
(215)
Nijaké strany priamo zastupujúce záujmy konečných spotrebiteľov, ako sú združenia spotrebiteľov, napriek tomu, že ich Komisia kontaktovala, neposkytli vyhlásenia.
(216)
Niektoré strany spochybnili záver odôvodnenia 222 dočasného nariadenia, ktorý sa týka vyšších cien. Podobné tvrdenia sa zopakovali po konečnom zverejnení.
(217)
V málo pravdepodobnom prípade, že sa clo úplne prenesie na spotrebiteľov, a za predpokladu, že úroveň dovozu a ceny zostanú rovnaké, by antidumpingové clá predstavovali ročné zvýšenie nákladov na domácnosť vo výške menej ako 1 EUR. Tento výpočet je založený na dovozných objemoch a hodnotách počas obdobia prešetrovania, navrhovanej úrovni ciel a počte domácností v Únii.
(218)
Takýto účinok nemožno považovať za dostatočný na to, aby prevážil pozitívny vplyv na výrobné odvetvie Únie v súvislosti s obmedzením ujmy spôsobenej dumpingovým dovozom z ČĽR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že opatrenia budú mať za následok nedostatok lacnejšieho stolového riadu. Toto tvrdenie sa zopakovalo po konečnom zverejnení, nie je však možné ho prijať, pretože, ako sa uvádza v odôvodnení 157 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie zásobuje všetky trhy (aj lacnejším stolovým riadom).
(220)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu spotrebiteľov (domácností), odôvodnenia 218 až 226 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.6. Záver o záujme Únie
(221)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa hodnotenie dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(222)
Odôvodnenia 227 až 229 dočasného nariadenia sa preto týmto potvrdzujú.
7. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(223)
Tvrdilo sa, že rozpätie zisku použité pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu bolo príliš vysoké. Toto tvrdenie sa zamietlo, ako je vysvetlené v oddiele 4.5.3.3.
(224)
Niektoré strany spochybnili cieľový zisk použitý na výpočet rozpätia ujmy. Tieto pripomienky sa riešia v odôvodneniach 135 až 142. Na základe analýzy týchto pripomienok sa dospelo k záveru, že cieľový zisk vo výške 6 % treba zachovať.
(225)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, odôvodnenia 230 až 234 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2. Konečné opatrenia
(226)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Všetky colné sadzby by sa preto mali stanoviť na úrovni dumpingových rozpätí.
(227)
Malé úpravy uvedené v odôvodneniach 115 a 132 majú za následok mierne revidované rozpätia predaja pod cenu, čo sa premietlo do rozpätí ujmy uvedených ďalej. Navrhujú sa tieto konečné antidumpingové clá:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie (%)
Rozpätie ujmy (%)
Konečná colná sadzba (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd a Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všetci ostatní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia
17,9
79,0
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú teda situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR, vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu použiť a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(229)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania v dôsledku veľkých rozdielov v colných sadzbách sa usudzuje, že v tomto prípade sú na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových ciel potrebné osobitné opatrenia. Tieto osobitné opatrenia zahŕňajú predloženie platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu, colným orgánom členských štátov. Dovoz nedoložený takouto faktúrou bude podliehať zostatkovému antidumpingovému clu uplatniteľnému na všetkých ostatných vývozcov.
(230)
Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu niektorej zo spoločností využívajúcich nižšie individuálne colné sadzby, mohlo by sa to považovať za také zvýšenie objemu, ktoré predstavuje samo o sebe zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods.1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie zamerané na obchádzanie opatrení. V rámci tohto prešetrovania možno okrem iného preskúmať potrebu odstránenia individuálnych colných sadzieb a následného uloženia celoštátneho cla.
(231)
Každú žiadosť o uplatnenie individuálnej antidumpingovej colnej sadzby (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (11) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych antidumpingových colných sadzieb.
(232)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň celoštátneho cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(233)
S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými novými vývozcami a spolupracujúcimi spoločnosťami nezaradenými do vzorky, ktorí sú uvedení v prílohe I k tomuto nariadeniu, by sa malo prijať ustanovenie, podľa ktorého by sa vážené priemerné clo uložené spolupracujúcim spoločnostiam nezaradeným do vzorky uplatňovalo na všetkých nových vývozcov, ktorí by inak mali právo na preskúmanie podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia.
(234)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v ČĽR a konečný výber súm získaných prostredníctvom dočasného cla (konečné zverejnenie). Všetkým stranám bolo poskytnuté obdobie, počas ktorého sa mohli vyjadriť ku konečnému zverejneniu.
(235)
Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
7.3. Konečný výber dočasných antidumpingových ciel
(236)
Vzhľadom na výšku zisteného dumpingového rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, s konečnou platnosťou vyberali v rozsahu uloženého konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brusičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom v ČĽR, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010).
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili nižšie uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Spoločnosti uvedené v prílohe I
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
B999
3. Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 1072/2012 o dovoze keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenia a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky s pôvodom v ČĽR sa uvoľňujú.
2. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 1072/2012 o dovoze keramického stolového a kuchynského riadu, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom v ČĽR sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Článok 1 ods. 2 môže byť zmenený pridaním nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba 17,9 %, ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v ČĽR poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
a)
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011);
b)
nie je prepojený so žiadnymi vývozcami ani výrobcami v ČĽR, ktorí podliehajú opatreniam uloženým týmto nariadením; a
c)
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého boli uložené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. mája 2013