РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/110
z 26. januára 2015,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku a ktorým sa ukončujú konania týkajúce sa dovozu určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom na Ukrajine
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (základné nariadenie), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2 a 5,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Na základe antidumpingového prešetrovania („predchádzajúce prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1256/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele, v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike (ČĽR), Rusku, Thajsku a na Ukrajine („konečné antidumpingové opatrenia“). Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozsahu 10,1 % až 90,6 %.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(2)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia prijala 18. septembra 2013 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť predložil Obranný výbor odvetvia zváraných oceľových rúr Európskej únie („žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť celkovej výroby zváraných rúr a rúrok v Únii, v tomto prípade viac než 25 %.
(3)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(4)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 19. decembra 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) („oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(5)
Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy prebiehalo v období od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobie revízneho prešetrovania alebo RIP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia revízneho prešetrovania („posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(6)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v Bielorusku, ČĽR, Rusku a na Ukrajine („dotknuté krajiny“), neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, ako aj zástupcov dotknutých krajín o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(7)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
4.2.1. Výber vzorky v prípade vyvážajúcich výrobcov
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Rusku a na Ukrajine sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Komisia nakoniec na účely výberu vzorky nedostala žiadnu odpoveď vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Jedna odpoveď na účely výberu vzorky bola doručená od jedného vyvážajúceho výrobcu na Ukrajine. Z Ruska boli od vyvážajúcich výrobcov na účely výberu vzorky doručené tri odpovede. Komisia preto usúdila, že výber vzorky vyvážajúcich výrobcov nie je potrebný.
4.2.2. Výber vzorky v prípade dovozcov a výrobcov z Únie
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. V prípade neprepojených dovozcov sa výber vzorky neuplatnil, pretože odpoveď nebola doručená od žiadneho neprepojeného dovozcu.
(11)
V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia na účely stanovenia ujmy predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Tento predbežný výber sa uskutočnil na základe objemu predaja výrobcov, objemu výroby a geografického umiestnenia v Únii a Komisia pri ňom použila informácie, ktoré mala k dispozícii v počiatočnej fáze. Vzorka zodpovedala najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby a predaja predstavujúcemu 52 % celkovej výroby a predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Navyše vzorka bola reprezentatívna z hľadiska geografického umiestnenia spoločností, keďže zahŕňala štyri odlišné členské štáty. V deň uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania sa uskutočnili konzultácie o navrhovanej vzorke s výrobcami z EÚ. Vzhľadom na to, že sa neprihlásili ďalší výrobcovia a neboli doručené žiadne pripomienky k vzorke, navrhovaná vzorka bola schválená.
(12)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na to, aby určila pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a záujem Únie. Komisia s týmto cieľom zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom a výrobcom z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky. Overovanie sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
a)
výrobcovia v Únii:
-
Arcelor Mittal Karvina, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poľsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Taliansko,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené kráľovstvo;
b)
vyvážajúci výrobca v Bielorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bielorusko;
c)
obchodník prepojený s vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švajčiarsko;
d)
výrobca v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobca v analogickej krajine:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južná Afrika.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(13)
Príslušným výrobkom sú zvárané rúry a rúrky zo železa alebo nelegovanej ocele kruhového prierezu s vonkajším priemerom nepresahujúcim 168,3 mm okrem potrubných rúr používaných na ropné alebo plynové potrubia, pažnice používané pri ropných alebo plynových vrtoch, presných rúr a rúr a rúrok s pripojenou armatúrou vhodných na rozvod plynov alebo kvapalín používaných v civilnom letectve, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, s pôvodom v Bielorusku, ČĽR, Rusku a na Ukrajine.
(14)
Prešetrovaním sa zistilo, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v podstate sa používajú na rovnaké účely.
2. Podobný výrobok
(15)
Zistilo sa, že zvárané rúry a rúrky vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie a zvárané rúry a rúrky vyrábané a predávané v dotknutých krajinách a v analogickej krajine majú v podstate rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako zvárané rúry a rúrky vyrábané v dotknutých krajinách a predávané na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(16)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení povedie k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu zo štyroch dotknutých krajín.
(17)
Všetky štyri krajiny, ktoré boli predmetom prešetrovania, vyvážali počas obdobia revízneho prešetrovania zanedbateľné množstvá príslušného výrobku. V prípade žiadnej z týchto štyroch krajín, ktoré boli predmetom prešetrovania, preto neexistuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Posúdenie bolo obmedzené na pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu a použili sa pri ňom vývozné ceny do iných tretích krajín. Podobne ako v prípade predchádzajúceho prešetrovania sa ani na tieto účely nezohľadnil vývoz do Bieloruska.
KRAJINY S INÝM AKO TRHOVÝM HOSPODÁRSTVOM
1. Analogická krajina
(18)
Podľa ustanovení článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa Bielorusko a ČĽR považujú za krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom. V predchádzajúcom prešetrovaní boli ako analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty použité Spojené štáty americké. V oznámení o začatí preskúmania sa predpokladalo, že USA budú použité ako analogická krajina v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ako navrhol žiadateľ.
(19)
Komisii boli doručené pripomienky spoločnosti Mogilev, ako aj pripomienky bieloruských orgánov. Zainteresované strany v ČĽR nepredložili žiadne pripomienky.
(20)
Bieloruské zainteresované strany argumentovali, že USA nie sú vhodnou voľbou vzhľadom na údajné väzby medzi jediným spolupracujúcim výrobcom z USA a výrobným odvetvím Únie.
(21)
Bieloruské zainteresované strany navrhli, aby sa ako analogická krajina použilo Rusko, keďže ruský oceliarsky priemysel je údajne podobný bieloruskému vzhľadom na spoločné väzby Bieloruska a bývalého Sovietskeho zväzu.
(22)
Pri prešetrovaní sa však zistilo, že hodnota zemného plynu nebola v nákladoch na výrobu jediného spolupracujúceho výrobcu v Rusku zohľadnená správne (pozri odôvodnenie 69). Okrem toho spolupráca tohto výrobcu v Rusku nebola dostatočná (pozri odôvodnenie 61). Voľba Ruska sa z tohto dôvodu nepovažovala za vhodnú.
(23)
Komisia identifikovala aj ďalšie tretie krajiny, ktoré príslušný výrobok vyvážajú do Únie, a kontaktovala výrobcov v 14 známych krajinách vyrábajúcich oceľ. Patrili k nim krajiny ako Bosna a Hercegovina, Brazília, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko, Južná Afrika, Južná Kórea a Taiwan.
(24)
S Komisiou nakoniec nespolupracoval žiadny z výrobcov z USA. Úplne vyplnený dotazník jej však doručili výrobcovia z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a Južnej Afriky. Komisia za najvhodnejšiu voľbu považovala Južnú Afriku vzhľadom na značný objem domáceho predaja jej výrobcu.
BIELORUSKO
1. Predbežná poznámka
(25)
Najväčší známy výrobca v Bielorusku, OJSC Mogilev Metallurgical Works (Mogilev), pri prešetrovaní spolupracoval. Počas obdobia revízneho prešetrovania však príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Informácie o pravdepodobných vývozných cenách do Únie preto vychádzali z vývozných cien do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 27.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(26)
Normálna hodnota pre Bielorusko bola určená podľa jednotlivých druhov podobného výrobku na základe domácich predajných cien neprepojeným zákazníkom pri bežnom obchode v Južnej Afrike (analogickej krajine). Keď k žiadnemu predaju druhu podobného výrobku pri bežnom obchode nedošlo alebo keď predaj druhu výrobku na domácom trhu v Južnej Afrike nedosiahol reprezentatívny objem, Komisia normálnu hodnotu určila tak, že k nákladom na výrobu podobného výrobku pripočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(27)
Počas obdobia revízneho prešetrovania Mogilev príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Pravdepodobná vývozná cena bola preto určená na základe predajných cien do iných tretích krajín.
2.3. Porovnanie
(28)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(29)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu, rabatoch, zľavách a úrovni obchodu.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(30)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(31)
Mogilev používal svoje výrobné linky na výrobu zváraných rúr a rúrok, ako aj dutých profilov (výrobu týchto dvoch výrobkov oddeľuje len menší výrobný krok). Mogilev vyrobil veľké množstvo dutých profilov a vyvážal ich okrem iného do Únie, keďže na tento tovar nebolo uložené žiadne antidumpingové clo. Mogilev navyše vyrábal zvárané rúrky s vonkajším priemerom nad 168,3 mm (veľké rúrky), ktoré nepodliehajú antidumpingovému clu v Únii.
(32)
Na základe súčasného zloženia výrobkov je voľná kapacita Mogileva vypočítaná približne na 20 000 ton alebo približne 5 % spotreby Únie.
(33)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí riziko, že Mogilev bude predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
(34)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že jeho skutočná voľná kapacita je oveľa menšia v dôsledku poruchy pri hydraulickom testovaní. Hydraulické testovanie je však len menším krokom v rámci celkového procesu výroby príslušného výrobku, a preto možno takúto poruchu relatívne ľahko odstrániť. Tvrdenie, že voľná kapacita závodu sa má stanoviť na základe poruchy zariadenia na hydraulické testovanie, preto nemožno akceptovať.
3.2. Presun výroby z iných výrobkov vyrábaných v tom istom zariadení
(35)
Ako sa uvádza v odôvodnení 31, v súčasnosti je pre Mogilev výhodnejšie vyrábať duté profily, keďže sa na ne v Únii nevzťahuje antidumpingové clo, zatiaľ čo na zvárané rúrky áno. Počas obdobia revízneho prešetrovania sa výroba výrazne sústredila na výrobky nepodliehajúce antidumpingovému clu v Únii, pričom jej objem predstavoval prevažnú väčšinu vyrobených výrobkov. Pri absencii opatrení týkajúcich sa zváraných rúrok možno očakávať, že Mogilev bude vyrábať výrobky vo vyváženejšom zložení, pričom svoju kapacitu presunie z výrobkov nepodliehajúcich opatreniam na zvárané rúrky.
(36)
Hrozí preto značné riziko, že Mogilev v prípade zrušenia opatrení presunie aspoň časť výroby určenej pre trh Únie z výrobkov v súčasnosti nepodliehajúcich antidumpingovému clu na zvárané rúrky za dumpingové ceny.
(37)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že svoje zloženie výrobkov nepresunie okamžite z dutých profilov na zvárané rúry a rúrky vzhľadom na to, že duté profily predával počas niekoľkých rokov v oveľa väčšom množstve než zvárané rúry a rúrky a že na zmenu tejto praxe by nemal žiadny dôvod.
(38)
V tejto súvislosti treba poukázať na to, že EÚ je pre Mogilev najväčším trhom pre duté profily a že Mogilev v súčasnosti na trhu Únie nepredáva žiadne zvárané rúry a rúrky. Mogilev neposkytol žiadne dôkazy o tom, že v prípade zrušenia opatrení by sa podiel jednotlivých výrobkov predávaných do EÚ nezmenil. Z tohto dôvodu stále platí záver, že v prípade zrušenia opatrení je pravdepodobné, že Mogilev bude vyrábať výrobky vo vyváženejšom zložení a svoju výrobu aspoň čiastočne presunie z dutých profilov na zvárané rúry a rúrky určené trhu Únie.
3.3. Atraktívnosť trhu Únie
(39)
Ako sa uvádza v odôvodnení 27, Bielorusko počas obdobia revízneho prešetrovania príslušný výrobok do Únie nevyvážalo. Pravdepodobnosť výskytu rizika odklonu obchodu a jeho presmerovania na trh Únie v prípade zrušenia opatrení by muselo vychádzať z týchto aspektov:
-
predajné ceny prevládajúce na iných vývozných trhoch,
-
ceny výrobného odvetvia Únie aj iných zdrojov dovozu, prevládajúce na trhu Únie, a
-
predajné správanie Mogileva v prípade výrobkov nepodliehajúcich antidumpingovému clu.
(40)
Pri porovnaní priemerných predajných cien Mogileva do iných krajín s cenami na trhu Únie možno pozorovať výrazné cenové podhodnotenie. V porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotenie dosahuje 30 % až 50 %. Ceny Mogileva sú takisto nižšie než ceny iných zdrojov dovozu na trh Únie, akými sú napríklad India a Turecko.
(41)
Pravdepodobnú atraktívnosť trhu Únie zvyšuje aj skutočnosť, že Mogilev využíva už existujúce predajné kanály, ktoré v súčasnosti používa na predaj iných výrobkov a ktoré by v prípade zrušenia opatrení mohol využívať aj na predaj príslušného výrobku.
(42)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení hrozí značné riziko presmerovania vývozu na trh Únie za dumpingové ceny, keďže trh Únie je z hľadiska cien oveľa atraktívnejší.
(43)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že značný nárast objemu jeho predaja zváraných rúr a rúrok na domácom a ruskom trhu počas posudzovaného obdobia nebol náležite zohľadnený. V tejto súvislosti treba poznamenať, že nárast objemu predaja na týchto trhoch bol potvrdený počas prešetrovania. Mogilev vo svojich pripomienkach po zverejnení ďalej potvrdil, že zvárané rúry a rúrky sa predávajú za nižšie ceny než trhové ceny prevládajúce na trhu EÚ. Skutočnosť, že objem predaja týchto výrobkov na domácom aj ruskom trhu časom narastal, preto nevedie k zníženiu ani odstráneniu rizika presmerovania vývozu na trh Únie v dôsledku atraktívnejších cien EÚ. Tvrdenie Mogileva sa preto zamieta.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(44)
Dostupná voľná kapacita v Bielorusku, riziko presunu výroby z iných výrobkov na príslušný výrobok a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia bieloruského dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
ČĽR
1. Úvodné poznámky
(45)
Ako sa uvádza v odôvodnení 9, Komisia od ČĽR nedostala žiadnu odpoveď. Pri nulovej spolupráci vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza z dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Čínske orgány boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia a vychádzať pri svojich zisteniach z dostupných skutočností.
(46)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opätovne vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu) a publikácia Metal Bulletin.
(47)
Odmietnutie spolupráce ovplyvnilo porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych druhov výrobku. Považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu na globálnom základe, konkrétne na základe priemerných hodnôt v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(48)
Normálna hodnota pre ČĽR bola určená na základe priemerných domácich cien neprepojeným zákazníkom pri bežnom obchode v Južnej Afrike (analogickej krajine).
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(49)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov sa vývozné ceny museli určiť na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(50)
Komisia najprv analyzovala štatistické údaje Eurostatu. Množstvo výrobku dovezené z ČĽR bolo však veľmi obmedzené, a preto sa ceny nepovažovali za reprezentatívne. Z tohto dôvodu bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe čínskych obchodných štatistických údajov o vývoze do tretích krajín.
2.3. Porovnanie
(51)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(52)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu, nákladoch na poistenie, nevratnej DPH, nákladoch na vývoz, rabatoch a zľavách.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(53)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(54)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov boli použité tieto zdroje:
-
informácie poskytnuté žiadateľom,
-
dostupné publikácie (napríklad Metal Bulletin),
-
informácie získané pri predchádzajúcom prešetrovaní.
(55)
O čínskom výrobnom odvetví zváraných rúrok je známe, že je najväčšie na svete. V publikácii Metal Bulletin bolo uvedené, že objem ročnej produkcie zváraných rúrok dosiahol v roku 2012 približne 35 miliónov ton. Žiadateľ odhadol, že výrobná kapacita zváraných rúrok v ČĽR výrazne prekročila 45 miliónov ton ročne. Celková voľná kapacita by teda prekročila 10 miliónov ton ročne, čo predstavuje 25-násobok celkovej skutočnej spotreby zváraných rúrok v EÚ.
(56)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí značné riziko, že čínski vyvážajúci výrobcovia budú predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(57)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov vychádzajú zistenia z dostupných skutočností. Na tieto účely riziko odklonu obchodu a jeho presmerovania na trh Únie v prípade zrušenia opatrení vychádza z verejne dostupných zdrojov.
(58)
Vo verejne dostupných zdrojoch, akým je napríklad Metal Bulletin, bolo uvedené, že úroveň čínskych cien ani zďaleka nedosahuje priemernú predajnú cenu výrobného odvetvia Únie 848 EUR za tonu ani priemernú dovoznú cenu do Únie z hlavných vyvážajúcich krajín ako India a Turecko. V porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotenie dosahuje 30 % až 50 %. To jednoznačne poukazuje na atraktívnosť trhu Únie a cenovú konkurencieschopnosť čínskeho výrobného odvetvia v prípade zrušenia opatrení.
(59)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v dôsledku uvedeného zásadného cenového rozdielu existuje v prípade zrušenia opatrení značné riziko odklonu obchodu od tretích krajín s nižšími cenami a jeho presmerovania na výhodnejší trh Únie.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(60)
Dostupná voľná kapacita v ČĽR a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zásadného zvýšenia čínskeho dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
KRAJINY S TRHOVÝM HOSPODÁRSTVOM
RUSKO
1. Úvodné poznámky
(61)
Dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia predstavujúci približne 75 % ruskej výroby, ktorí predložili odpovede na účely výberu vzorky, neskôr informovali Komisiu, že nemajú v úmysle odpovedať na dotazník pre vyvážajúcich výrobcov. Pri prešetrovaní spolupracoval formou vyplneného dotazníka a akceptovaním overenia len jeden malý výrobca nevyvážajúci do Únie a vyvážajúci len zanedbateľné množstvo do iných krajín. Vzhľadom na značnú nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov v Rusku celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza z dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Nespolupracujúci ruskí vyvážajúci výrobcovia, ako aj ruské orgány boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia a vychádzať pri svojich zisteniach z dostupných skutočností.
(62)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opätovne vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky Eurostatu o dovoze, ruské štatistiky o vývoze a publikácia Metal Bulletin.
(63)
Značná nespolupráca ovplyvnila porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych druhov výrobku. Považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu na globálnom základe, konkrétne na základe priemerných hodnôt v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(64)
Komisia vzala na vedomie, že v štatistických údajoch Eurostatu sa uvádzal určitý objem dovozu príslušného výrobku z Ruska. Toto množstvo bolo však veľmi obmedzené a tieto dovozné ceny sa preto nepovažovali za reprezentatívne. Informácie o pravdepodobných vývozných cenách do Únie preto vychádzali z vývozných cien do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 73.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(65)
Ako sa uvádza v odôvodnení 61, značná nespolupráca vyvážajúcich výrobcov v Rusku donútila Komisiu použiť pri určení normálnej hodnoty dostupné skutočnosti. Na tieto účely boli použité informácie predložené spolupracujúcim ruským výrobcom.
(66)
Normálna hodnota bola určená v súlade s článkom 2 ods. 2 prvou vetou základného nariadenia. Najprv sa určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania bol reprezentatívny v porovnaní s objemom ruského vývozného predaja do tretích krajín. Zistilo sa, že objem domáceho predaja je reprezentatívny, ak objem predaja podobného výrobku dosahoval aspoň 5 % objemu ruského vývozného predaja do tretích krajín.
(67)
Následne sa preskúmalo, či sa podobný výrobok predával pri bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa stanovil podiel ziskového domáceho predaja príslušného druhu výrobku nezávislým zákazníkom.
(68)
S cieľom zistiť, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchode, boli zohľadnené priemerné náklady na výrobu. Pokiaľ ide o výrobné náklady, a najmä náklady na energiu, v prípade plynu sa preskúmalo, či sa ceny plynu, ktoré platí jediný vyvážajúci výrobca, primerane odzrkadľujú v nákladoch spojených s výrobou a distribúciou plynu.
(69)
Zistilo sa, že domáca cena plynu, ktorú platili vyvážajúci výrobcovia, dosahovala približne 30 % vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. V tejto súvislosti všetky dostupné údaje naznačili, že domáce ceny plynu v Rusku sú regulovanými cenami, ktoré sú výrazne nižšie než trhové ceny platené na neregulovaných vývozných trhoch s ruským zemným plynom. Keďže náklady na plyn neboli primerane zohľadnené v záznamoch vyvážajúcich výrobcov, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 5 základného nariadenia, museli byť zodpovedajúcim spôsobom upravené. Keďže neexistovali žiadne dostatočne reprezentatívne neskreslené ceny plynu vo vzťahu k ruskému domácemu trhu, považovalo sa za vhodné vychádzať pri úprave v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia z informácií iných reprezentatívnych trhov. Upravené ceny sa zakladali na priemernej cene ruského plynu pri predaji na vývoz na nemecko-českých hraniciach (Waidhaus), upravenej o miestne distribučné náklady. Waidhaus je ťažiskový bod na predaj ruského plynu do EÚ, ktorá je najväčším trhom pre ruský plyn a má ceny primerane odzrkadľujúce náklady. Z tohto dôvodu ho možno v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia považovať za reprezentatívny trh.
(70)
Komisia preto na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchode, použila priemerné náklady na výrobu, upravené o náklady na plyn.
(71)
Normálna hodnota bola preto určená ako priemerná cena ziskového domáceho predaja počas obdobia revízneho prešetrovania, keďže objem ziskového predaja dosahoval najviac 80 % celkového objemu predaja.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(72)
Značná nespolupráca vyvážajúcich výrobcov v Rusku donútila Komisiu použiť pri určení vývoznej ceny dostupné skutočnosti. Informácie jediného spolupracujúceho ruského výrobcu nebolo možné použiť, keďže tento výrobca nevyvážal príslušný výrobok do EÚ a do iných tretích krajín vyvážal len zanedbateľné množstvo.
(73)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na zanedbateľný objem vývozu z Ruska do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe ruských štatistík o vývoze, pričom sa použili údaje o vývoze do iných tretích krajín. Vývoz do tretích krajín dosahoval značný objem.
(74)
Keďže jediný spolupracujúci ruský výrobca vyrábal výlučne tzv. čierne rúrky (t. j. negalvanizované rúrky), na určenie vývoznej ceny boli použité len informácie o čiernych rúrkach. Podľa ruských štatistík o vývoze sa prevažná väčšina ruského vývozu takisto týka čiernych rúrok.
(75)
V nadväznosti na zverejnenie jediný spolupracujúci ruský výrobca tvrdil, že sa mali použiť jeho vývozné ceny, keďže predstavujú viac než 10 % jeho celkového objemu predaja. Tento celkový objem predaja však predstavuje menej než 2 % celkového objemu vývozu nahláseného podľa ruských štatistík o vývoze. Na základe týchto súvislostí stále platí záver, že vývozné ceny tohto výrobcu sa nemohli použiť vzhľadom na ich zanedbateľné množstvo.
2.3. Porovnanie
(76)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(77)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(78)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(79)
Žiadateľ odhadol, že voľná kapacita príslušného výrobku v Rusku prekračuje celkovú spotrebu na trhu EÚ. Žiadateľ svoj odhad založil na informáciách uverejnených v publikácii Metal Expert. Žiadateľ navyše predpokladal, že využitie kapacity dosiahne 56 %, pričom tento údaj potvrdzujú informácie predložené spolupracujúcim výrobcom.
(80)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí značné riziko, že ruskí vyvážajúci výrobcovia budú predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
(81)
V nadväznosti na zverejnenie nespolupracujúci ruskí výrobcovia uvedení v odôvodnení 61 tvrdili, že Komisia nezohľadnila nimi predložené informácie týkajúce sa údajnej atraktívnosti iných trhov (vrátane ruského trhu) a voľných kapacít v Rusku.
(82)
V tejto súvislosti treba poukázať na to, že informácie o voľných kapacitách sa týkali širšej škály výrobkov vrátane dutých profilov a rúrok s veľkým priemerom. Tieto informácie sú preto menej relevantné než informácie, ktoré poskytol žiadateľ. Okrem toho dokonca aj na základe 60 % až 70 % miery využitia kapacity v zmysle tvrdenia ruských výrobcov by výsledná voľná kapacita predstavovala väčšinu spotreby na trhu EÚ.
(83)
Pokiaľ ide o informácie, ktoré nespolupracujúci ruskí výrobcovia poskytli v súvislosti s údajnou atraktívnosťou iných trhov (vrátane ruského trhu), v prvom rade treba uviesť, že vzhľadom na nespoluprácu tieto údaje nebolo možné overiť. V druhom rade sú tieto informácie v rozpore s informáciami získanými počas prešetrovania a uvedenými v odôvodneniach 84 až 86, ktoré vychádzajú z oficiálnych ruských štatistík o vývoze a ktoré dvaja nespolupracujúci ruskí výrobcovia nespochybnili.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(84)
Podľa ruských obchodných štatistík priemerná ruská vývozná cena 647 EUR za tonu ani zďaleka nedosahuje priemernú predajnú cenu výrobného odvetvia Únie 848 EUR za tonu a je v súlade s priemernou dovoznou cenou do Únie z hlavných vyvážajúcich krajín ako India a Turecko.
(85)
Podľa tých istých obchodných štatistík sa 33 % celkového ruského vývozu predáva do Azerbajdžanu, ktorý pre Rusko predstavuje najdôležitejší vývozný trh. Predajná cena do Azerbajdžanu dosahuje 586 EUR za tonu, a preto je výrazne nižšia než predajná cena výrobného odvetvia EÚ 848 EUR za tonu a dokonca ešte nižšia než cena účtovaná inými hlavnými vývozcami do Únie, akými sú India a Turecko. Objem ruského vývozu do Azerbajdžanu navyše zodpovedá približne 15 % spotreby EÚ. Hrozí preto riziko, že vývoz bude v prípade zrušenia opatrení presmerovaný do EÚ.
(86)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení hrozí značné riziko presmerovania obchodu na trh Únie.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(87)
Dostupná voľná kapacita v Rusku a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia ruského dumpingového vývozu príslušného výrobku do Únie v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
(88)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že zachovanie platných opatrení proti Rusku a súčasné ukončenie platných opatrení proti Ukrajine (pozri ďalej) predstavuje diskrimináciu, keďže Rusko a Ukrajina majú údajne podobné voľné kapacity.
(89)
Toto tvrdenie nepodporujú zistenia prešetrovania, v rámci ktorého sa stanovilo, že v Rusku existujú značné voľné kapacity, ktoré predstavujú aspoň väčšinu spotreby na trhu EÚ. Na druhej strane v prípade Ukrajiny sa stanovilo, že voľné kapacity dostupné na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené. Vzhľadom na tento zásadný rozdiel vo voľných kapacitách sa preto tvrdenie o diskriminácii zamieta.
UKRAJINA
1. Úvodné poznámky
(90)
Pri prešetrovaní spolupracoval len jeden ukrajinský vyvážajúci výrobca - „Interpipe Group“ („Interpipe“). Interpipe predstavuje významnú časť ukrajinskej výroby a takmer celý objem veľmi obmedzeného ukrajinského vývozu do Únie. Známi ukrajinskí výrobcovia, ktorí nespolupracujú, sú aspoň štyria, ale podľa obchodných štatistík je objem ich vývozu do EÚ zanedbateľný.
(91)
Vzhľadom na zanedbateľný objem ukrajinského vývozu do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe predajných cien Interpipe do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 17.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(92)
Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, Interpipe, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Objem domáceho predaja je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do iných tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania. Na tomto základe bol objem celkového predaja podobného výrobku na domácom trhu zo strany Interpipe reprezentatívny.
(93)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na vývoz zo strany Interpipe.
(94)
Komisia potom preskúmala, či bol objem domáceho predaja každého druhu výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz, zo strany Interpipe reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Objem domáceho predaja určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku. Komisia stanovila, že domáci predaj väčšiny druhov výrobku dosiahol reprezentatívny objem.
(95)
Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
(96)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
a)
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú ako vypočítané výrobné náklady alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
b)
vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(97)
V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania.
(98)
Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobkov len v prípade ziskového domáceho predaja druhov výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania, ak:
a)
objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
b)
vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
(99)
Z analýzy domáceho predaja vyplynulo, že normálna hodnota bola vypočítaná ako vážený priemer cien celého objemu domáceho predaja počas obdobia revízneho prešetrovania alebo len ako vážený priemer ziskového predaja v závislosti od druhu výrobku.
(100)
Ak pri bežnom obchode nedošlo k predaju druhu podobného výrobku alebo ak sa druh výrobku nepredal v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, Komisia určila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.
(101)
Normálna hodnota sa určila tak, že k nákladom Interpipe na výrobu podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania sa pripočítali tieto položky:
-
predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré spoločnosť Interpipe vynaložila v súvislosti s domácim predajom podobného výrobku pri bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania, a
-
zrealizovaný zisk spoločnosti Interpipe v súvislosti s domácim predajom podobného výrobku pri bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(102)
Vzhľadom na absenciu významného objemu ukrajinského vývozu do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe predajných cien Interpipe do iných tretích krajín v prípade značného objemu predaja, ako sa uvádza v odôvodnení 17.
(103)
Celý objem predaja Interpipe sa uskutočnil priamo neprepojeným zákazníkom v tretích krajinách. Predajná cena bola preto určená na základe cien zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi.
2.3. Porovnanie
(104)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(105)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu a úverových nákladoch.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(106)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 16 %.
(107)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že Komisia v prípade Ukrajiny stanovila, že dumping pokračuje na úrovni 16 %. Toto tvrdenie je však nepodložené, keďže sa zdá, že vychádza z nedorozumenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 17, všetky krajiny vrátane Ukrajiny skutočne vyvážali počas obdobia revízneho prešetrovania príslušný výrobok do EÚ v zanedbateľnom množstve. Vzhľadom na toto množstvo preto nemožno vyvodiť logické závery a v súvislosti s Ukrajinou nebolo stanovené, že dochádza k pokračovaniu dumpingu. Tvrdenie sa preto zamieta.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(108)
Komisia pri predchádzajúcom prešetrovaní zistila, že výrobná kapacita na Ukrajine prekračuje 400 000 ton ročne. Od uvedeného prešetrovania však zvárané rúrky prestali vyrábať dvaja zo známych výrobcov, konkrétne Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (jedno z výrobných zariadení spoločnosti Interpipe Group). Keďže nie je potvrdené, že na Ukrajine došlo odvtedy k doplneniu výrobnej kapacity, súčasné kapacity sú výrazne nižšie než v čase predchádzajúceho prešetrovania.
(109)
Pokiaľ ide o využívanie kapacity uvedenej v odôvodnení 108, spoločnosť Interpipe preukázala, že jej prevádzka dosahovala počas obdobia revízneho prešetrovania s prihliadnutím na technické obmedzenia závodu takmer plnú kapacitu.
(110)
Ďalším dôležitým aspektom je geografické umiestnenie ukrajinských závodov. Väčšina z nich sa nachádza na východe Ukrajiny a je priamo alebo nepriamo ovplyvnená súčasnou bezpečnostnou situáciou v tejto časti krajiny. Je preto neisté, v akej miere tieto spoločnosti dokážu využívať svoju výrobnú kapacitu naplno.
(111)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že časť ukrajinskej výroby, ktorá nie je zanedbateľná, sa uskutočňuje mimo oblasti ovplyvnenej súčasnou bezpečnostnou situáciou. Treba však poukázať na to, že nepriamo ovplyvnené bezpečnostnou situáciou sú aj spoločnosti mimo tejto oblasti, napríklad prostredníctvom nedostatočných dodávok surovín. Dospelo sa preto k záveru, že súčasnou bezpečnostnou situáciou je priamo alebo nepriamo ovplyvnená väčšina ukrajinských závodov. Tvrdenie sa preto zamieta.
(112)
Vzhľadom na osobitnú situáciu Ukrajiny po uplynutí obdobia revízneho prešetrovania by sa zároveň dalo očakávať, že po upokojení bezpečnostnej situácie mimoriadne kapacity na domácom trhu absorbuje odvetvie výstavby. Podobný výrobok sa používa aj na stavebné účely, napríklad na nosné konštrukcie, oplotenie, ochranné prostriedky a lešenia.
(113)
Vzhľadom na zníženie výrobnej kapacity a očakávané zvyšovanie domáceho dopytu sa dospelo k záveru, že dostupné voľné kapacity na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené.
(114)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že Ukrajina má k dispozícii značnú voľnú kapacitu. Tieto tvrdenia však neboli podložené reálnymi dôkazmi, a preto boli zamietnuté.
(115)
Zainteresované strany ďalej tvrdili, že spoločnosť Interpipe oznámila, že svoj objem vývozu do EÚ výrazne zvýši (približne o 60 %), čo je v rozpore s argumentom o obmedzenej ukrajinskej voľnej kapacite dostupnej na vývoz. Toto tvrdenie však nemožno akceptovať. Oznámenie spoločnosti Interpipe sa týka spoločnosti vo všeobecnosti, a nie konkrétne príslušného výrobku. Aj keby sa výrazné zvýšenie približne o 60 % týkalo príslušného výrobku, jeho výsledkom by bol trhový podiel v EÚ len vo výške asi 0,5 %, čo sa stále považuje za zanedbateľné. Toto tvrdenie preto nie je v rozpore so záverom, že voľné kapacity dostupné na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené.
(116)
Tie isté zainteresované strany tvrdili, že voľné kapacity by sa nemali použiť ako prvok analýzy ujmy, lebo miera využitia kapacity sa pri analýze ujmy nepovažuje za významný ukazovateľ ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 139.
(117)
Toto tvrdenie nemožno akceptovať. Účel týchto dvoch posúdení je odlišný. Pri analýze ujmy sa posudzuje, či nízku mieru využitia kapacity možno považovať za znak ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, čo neplatí automaticky v prípade, keď zvyšnú kapacitu možno použiť na výrobu iných výrobkov. Analýza dumpingu sa zameriava na samotnú voľnú kapacitu, t. j. nevyužitú kapacitu, ktorá sa nepoužíva na výrobu žiadnych výrobkov, a preto je ľahko dostupná na výrobu príslušného výrobku.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(118)
Obmedzená dostupná voľná kapacita na Ukrajine a obmedzené riziko presmerovania dumpingového vývozu vedie k záveru, že neexistuje riziko zásadného zvýšenia ukrajinského dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula. Je preto nepravdepodobné, že uplynutie platnosti antidumpingových opatrení proti Ukrajine povedie k opätovnému výskytu dumpingu v množstve, ktoré v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia nie je zanedbateľné.
D. VYMEDZENIE POJMU „VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE“
(119)
Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo v Únii podobný výrobok približne 20 výrobcov. Produkcia týchto výrobcov (určená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie) sa preto považuje za celkovú výrobu Únie. Všetci títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(120)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 11, v dôsledku veľkého počtu výrobcov z Únie bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
Makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa posudzovali na úrovni výrobného odvetvia Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie.
-
Analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba Únie
(121)
Spotreba v Únii bola určená na základe objemu predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie určenej pre trh Únie a údajov o objeme dovozu na trh Únie získaných zo štatistických údajov Eurostatu.
(122)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v EÚ znížila o 28 %. V roku 2011 sa znížila o 6 %, v roku 2012 o 8 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 10 percentuálnych bodov. Tento klesajúci trend možno čiastočne vysvetliť určitým stupňom technickej substitúcie, keďže v prípade vodovodného potrubia prevláda tendencia nahrádzať oceľové rúrky alternatívnymi výrobkami, napríklad z medi, plastov alebo nehrdzavejúcej ocele.
2010
2011
2012
RIP
Celková spotreba v EÚ (v tonách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že spotreba EÚ je značne podhodnotená. Neposkytli však žiadne spoľahlivé dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, ktoré preto nemožno akceptovať.
2. Dovoz z Bieloruska, ČĽR a Ruska
(124)
Keďže sa pri prešetrovaní zistilo, že neexistuje žiadna pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu z Ukrajiny (pozri odôvodnenia 17 a 118), obmedzený objem dovozu z tejto krajiny sa v nasledujúcej analýze nezohľadnil spolu s dovozom z iných dotknutých krajín.
(125)
Na posúdenie kumulácie dovozu z Bieloruska, ČĽR a Ruska sa preskúmala individuálna situácia týchto troch krajín vzhľadom na podmienky stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia.
(126)
V súvislosti s množstvom a dumpingovým rozpätím a vzhľadom na zanedbateľný objem dovozu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia vykonala výhľadovú analýzu pravdepodobného vývozného objemu a dumpingového rozpätia podľa jednotlivých krajín v prípade zrušenia opatrení. Z uvedenej analýzy vyplynulo, že v prípade zrušenia opatrení by sa objem pravdepodobne zvýšil na úroveň, ktorá by prevyšovala úroveň dosiahnutú v období revízneho prešetrovania, a určite by prekročil prah zanedbateľnosti (pozri odôvodnenia 33, 56 a 80). Komisia podobne zistila, že v prípade zrušenia opatrení by bolo značné aj pravdepodobné dumpingové rozpätie (pozri odôvodnenia 30, 53 a 78).
(127)
Pokiaľ ide o priemernú dovoznú cenu, k nezvratným zisteniam nemožno dospieť s použitím zanedbateľného dovozného množstva.
(128)
Prešetrovanie však takisto ukázalo, že podmienky hospodárskej súťaže medzi príslušnými hospodárskymi subjektmi boli podobné. Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok dovážaný z Bieloruska, ČĽR a Ruska a podobný výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie sa podobajú vo všetkých svojich základných fyzikálnych a technických vlastnostiach.
(129)
Na základe uvedených súvislostí sú kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia v súvislosti s Bieloruskom, ČĽR a Ruskom splnené. Dovoz z týchto troch krajín sa teda skúmal kumulatívne.
a) Objem
(130)
Objem dovozu príslušného výrobku z Bieloruska, ČĽR a Ruska do Únie sa znížil o 60 % približne zo 7 000 ton v roku 2010 približne na 2 900 ton v období revízneho prešetrovania. V roku 2011 sa zvýšil o 31 %, v roku 2012 klesol o 62 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 28 percentuálnych bodov.
2010
2011
2012
RIP
Objem dovozu z Bieloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Trhový podiel dovozu z Bieloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Bieloruska (EUR za tonu)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČĽR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Trhový podiel dovozu z ČĽR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČĽR (EUR za tonu)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Trhový podiel dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR za tonu)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotknutých krajín
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Trhový podiel dovozu z dotknutých krajín
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotknutých krajín (EUR za tonu)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Trhový podiel
(131)
Zodpovedajúci trhový podiel vývozcov z Bieloruska, ČĽR a Ruska na trhu Únie sa znížil z 1,3 % v roku 2010 na 0,7 % v období revízneho prešetrovania. Konkrétne sa trhový podiel zvýšil z 1,3 % v roku 2010 na 1,8 % v roku 2011 a v roku 2012 klesol na 1,1 % a v období revízneho prešetrovania na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cien
(132)
Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Bielorusku, ČĽR a Rusku sa v období od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania zvýšila o 11 % - zo 488 EUR za tonu v roku 2010 na 528 EUR za tonu v období revízneho prešetrovania. Ceny sa konkrétne zvýšili o 9 % v roku 2011 a o 12 % v roku 2012 a následne v období revízneho prešetrovania klesli o 10 %.
ii) Cenové podhodnotenie
(133)
Na vyvodenie nezvratných záverov nemožno použiť obmedzený objem predaja príslušného výrobku z ČĽR a Ruska do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Z tohto dôvodu sa porovnali ceny podobného výrobku vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Únie s cenami výrobku, ktorý bol predmetom prešetrovania a ktorý sa vyrábal v Bielorusku, ČĽR a Rusku a predával do zvyšku sveta. Takéto porovnanie poukázalo na značné podhodnotenie.
3. Dovoz z iných tretích krajín
2010
2011
2012
RIP
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Trhový podiel dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Trhový podiel dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Trhový podiel dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z iných tretích krajín
34 948
42 714
38 518
30 374
Trhový podiel dovozu z iných tretích krajín
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil. Trhový podiel dovozu z Ukrajiny zostal na veľmi nízkej úrovni. Trhový podiel dovozu z iných tretích krajín zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný.
(135)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že 12 % stratu trhového podielu výrobného odvetvia Únie takmer úplne absorboval narastajúci spoločný trhový podiel Indie a Turecka a že hlavným dôvodom neistej situácie výrobného odvetvia Únie je pravdepodobne lacný dovoz z Indie a Turecka. V tejto súvislosti treba poukázať na to, že účelom tohto prešetrovania je preskúmať, či zrušenie platných opatrení proti trom krajinám, v prípade ktorých sa stanovila pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, pravdepodobne povedie k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Počas prešetrovania sa potvrdilo, že v súvislosti s predajom výrobkov z Bieloruska, ČĽR a Ruska do zvyšku sveta dochádzalo k značnému cenovému podhodnoteniu. V prípade zrušenia opatrení by pravdepodobne došlo k opätovnému dumpingovému vývozu z týchto krajín do EÚ a následne aj k pravdepodobnému zvýšeniu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu EÚ. Skutočnosť, že sa objem dovozu z Turecka a Indie počas posudzovaného obdobia možno zvýšil, nemá vplyv na toto posúdenie pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a ujmy.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
(136)
Komisia podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila z úrovne približne 437 000 ton v roku 2010 o 37 %. V roku 2011 sa konkrétne znížila o 14 %, v roku 2012 o 19 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie 4 percentuálne body. Pokles výroby bol spojený s poklesom spotreby, ale bol výraznejší v dôsledku nárastu dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
RIP
Výroba (v tonách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(138)
Výrobná kapacita v roku 2010 presahovala 1 700 000 ton a počas posudzovaného obdobia sa znížila o 16 %. Dôvodom tohto zníženia bola skutočnosť, že niektorí výrobcovia z EÚ obmedzili počet denných výrobných smien.
2010
2011
2012
RIP
Výrobná kapacita (v tonách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využitie kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Prešetrovanie.
(139)
V roku 2010 bola miera využitia kapacity 25 %. V roku 2011 klesla na 23 %, v roku 2012 na 22 % a v období revízneho prešetrovania na 19 %. Nízke miery využitia kapacity vysvetľuje najmä skutočnosť, že výrobky mimo rozsahu tohto prešetrovania (hlavne duté profily) sa môžu vyrábať na tom istom výrobnom zariadení, ktoré sa používa na výrobu zváraných rúr a rúrok. Miery využitia kapacity preto nie sú nevyhnutne významným ukazovateľom ujmy v tomto konkrétnom odvetví.
c) Objem predaja
(140)
Objem predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol v roku 2011 o 16 %, v roku 2012 o 21 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie tri percentuálne body. Celkove sa od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania tento objem predaja znížil približne o 40 %. Dôvodom bol pokles spotreby a zvýšenie dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
RIP
Objem predaja EÚ neprepojeným zákazníkom (v tonách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Prešetrovanie.
d) Trhový podiel
(141)
V roku 2010 predstavoval trhový podiel výrobného odvetvia Únie 73 %. V roku 2011 sa znížil na 65 % a v roku 2012 ďalej na 56 % a následne sa v období revízneho prešetrovania zvýšil na 61 %. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia trhový podiel výrobného odvetvia Únie znížil o 12 percentuálnych bodov.
2010
2011
2012
RIP
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Prešetrovanie.
e) Rast
(142)
Od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania, keď sa spotreba v Únii znížila o 28 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol o 40 %. Výsledkom bol pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia o 12 percentuálnych bodov. Počas posudzovaného obdobia preto v prípade výrobného odvetvia Únie nedošlo k žiadnemu rastu.
f) Zamestnanosť
(143)
Počet zamestnancov výrobného odvetvia Únie klesol v roku 2011 o 13 %, v roku 2012 o 27 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie tri percentuálne body. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie znížila o 43 %, t. j. z viac než 1 600 osôb na menej než 1 000 osôb.
2010
2011
2012
RIP
Zamestnanosť (počet osôb)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Prešetrovanie.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia (v tonách) na zamestnanú osobu na rok počnúc úrovňou 264 ton na zamestnanca sa v roku 2011 najprv mierne znížila o 2 %. V roku 2012 sa následne zvýšila o 14 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania zostala stabilná. Celkovo sa produktivita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
RIP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Prešetrovanie.
h) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(145)
Jednotkové ceny výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných neprepojeným zákazníkom sa v roku 2011 zvýšili o 5 %, v roku 2012 o 1 percentuálny bod a v období revízneho prešetrovania sa následne znížili o 4 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny narástli o 2 %, z úrovne 833 EUR za tonu na 848 EUR za tonu v období revízneho prešetrovania.
2010
2011
2012
RIP
Jednotková cena na trhu EÚ (EUR za tonu)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Prešetrovanie.
i) Rozsah dumpingového rozpätia
(146)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu pri značnom rozpätí, ktorého rozsah nemožno v prípade Bieloruska, ČĽR a Ruska považovať za zanedbateľný.
(147)
Ako už bolo uvedené, Komisia pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu nezistila v prípade Ukrajiny.
j) Zotavenie z dumpingu v minulosti
(148)
Z makroekonomických ukazovateľov, ktoré už boli preskúmané, vyplýva, že hoci sa pomocou antidumpingových opatrení čiastočne dosiahol zamýšľaný výsledok z hľadiska odstránenia ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, výrobné odvetvie sa stále nachádza vo veľmi neistej a zraniteľnej situácii. Objem výroby klesol počas posudzovaného obdobia o 37 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol o 40 % a zamestnanosť sa znížila o 43 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ navyše klesol zo 73 % v roku 2011 na 61 % v období revízneho prešetrovania. Preto nemohlo dôjsť ku skutočnému zotaveniu z predchádzajúceho dumpingu a dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie zostáva veľmi zraniteľné voči poškodzujúcemu vplyvu akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Stav konečných zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky bol takmer vyrovnaný až do roku 2011. V roku 2012 sa zvýšil o 14 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania sa následne znížil o 10 percentuálnych bodov. Stav zásob počas obdobia revízneho prešetrovania bol preto o 5 % vyšší než počas roku 2010.
2010
2011
2012
RIP
Konečný stav zásob (v tonách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Prešetrovanie.
b) Mzdy
(150)
Počas posudzovaného obdobia sa náklady práce znížili o 29 %. V roku 2011 sa konkrétne znížili o 2 %, v roku 2012 o 15 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 12 percentuálnych bodov. Celkové zníženie počas posudzovaného obdobia je zapríčinené poklesom zamestnanosti.
2010
2011
2012
RIP
Ročné náklady práce (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Prešetrovanie.
(151)
Počas posudzovaného obdobia sa náklady práce na zamestnanca zvýšili o 25 %. Ide pravdepodobne o dočasnú situáciu spojenú s nákladmi na prepúšťanie spôsobenú výrazným poklesom počtu zamestnancov.
2010
2011
2012
RIP
Ročné náklady práce na zamestnanca (v EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(152)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť predaja výrobcov z Únie vybraných do vzorky na trhu EÚ, vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja, zlepšila a zo stratových viac než 7 % v roku 2010 dosiahla počas obdobia revízneho prešetrovania takmer 1 %. Stratovosť výrobcov z Únie vybraných do vzorky sa znížila konkrétne zo 7,3 % v roku 2010 na 5 % v roku 2011 a na 0,6 % v roku 2012 a v období revízneho prešetrovania sa mierne zlepšila a ziskovosť dosiahla 0,8 %.
2010
2011
2012
RIP
Ziskovosť EÚ (% z čistého predaja)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnosť investícií (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Prešetrovanie.
(153)
Zvýšenie ziskovosti vysvetľuje skutočnosť, že predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 2 %, zatiaľ čo výrobné náklady (najmä v prípade zvitkov valcovaných za tepla, ktoré predstavujú viac než 60 % výrobných nákladov) za to isté obdobie klesli o 6 % spolu s výrazným poklesom ročných nákladov práce. Výrobcovia z Únie vybraní do vzorky preto mohli na svojich zákazníkov na trhu EÚ začať postupne uplatňovať ziskové ceny.
(154)
Návratnosť investícií vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií vo veľkej miere nasledovala uvedený trend ziskovosti. V roku 2010 dosahovala stratovú hodnotu 19,2 %, v roku 2011 sa zlepšila na 11,8 % a následne v roku 2012 vykázala zisk 0,5 % a v období revízneho prešetrovania zisk 4,3 %.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(155)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa v roku 2010 nachádzal na úrovni približne - 44 miliónov EUR. V roku 2011 sa zvýšil približne na - 7 miliónov EUR, v roku 2012 takmer na 17 miliónov EUR a v období revízneho prešetrovania približne na 20 miliónov EUR. Ani jeden z výrobcov z Únie vybraných do vzorky neuviedol, že mal problémy so získavaním kapitálu. Zlepšenie možno pripísať poklesu výrobných nákladov a nákladov práce, ako aj miernemu nárastu cien.
2010
2011
2012
RIP
Peňažný tok (predaj pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Prešetrovanie.
e) Investície
(156)
Ročné investície, ktoré výrobcovia z Únie vybraní do vzorky investovali do výroby podobného výrobku, klesli v roku 2011 o 34 %, v roku 2012 sa zvýšili o 90 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania napokon klesli o 59 percentuálnych bodov. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %. Tieto investície neboli určené na účely zvyšovania kapacity, ale na údržbu a obnovu existujúcich zariadení.
2010
2011
2012
RIP
Čisté investície (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Prešetrovanie.
5. Záver týkajúci sa ujmy
(157)
Počas posudzovaného obdobia došlo k výraznému zlepšeniu niekoľkých ukazovateľov, najmä finančných. Ziskovosť sa zo stratových viac než 7 % zlepšila na ziskových 0,8 %. Táto hodnota je však stále nižšia než cieľová ziskovosť 5 % z predchádzajúceho prešetrovania. Návratnosť investícií sa zo stratových viac než 19 % zlepšila na ziskové viac než 4 % a úroveň peňažného toku sa zlepšila z - 44 miliónov EUR na 20 miliónov EUR. Tieto faktory naznačujú, že výrobné odvetvie sa dokázalo zotaviť čiastočne.
(158)
Na druhej strane niektoré ukazovatele zaznamenali od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania negatívny vývoj. Objem výroby poklesol o 37 %, miera využitia kapacity klesla o 25 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ sa znížil o 40 %, trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa znížil o 12 percentuálnych bodov a zamestnanosť klesla o 43 %.
(159)
Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z dotknutých krajín. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo opäť miernu ziskovosť, ale na úkor svojho trhového podielu na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo schopné zlepšiť svoju finančnú situáciu uprednostnením cien pred objemom. Je preto jasné, že výrobné odvetvie Únie sa ešte úplne nezotavilo z vplyvu minulého dumpingu a že sa stále nachádza v neistej situácii, a preto je veľmi zraniteľné voči opakovanému výskytu dumpingového dovozu.
(160)
Hoci sa neistá situácia výrobného odvetvia Únie považovala za značnú ujmu, nemožno to pripísať dovozu z dotknutých krajín. Tri dotknuté krajiny (v prípade Ukrajiny sa pri prešetrovaní zistilo, že neexistuje žiadna pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu) predstavujú na trhu EÚ kumulatívny trhový podiel menej než 1 %. Pri absencii cenových tlakov zo strany dotknutých krajín bolo výrobné odvetvie Únie schopné udržať ceny na takej úrovni, ktorá stačí na dosiahnutie zisku, no ktorá je výrazne nižšia než cieľová ziskovosť.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Dovoz z ČĽR, Bieloruska a Ruska
(161)
Na základe uvedených trendov sa zdá, že antidumpingovými opatreniami sa čiastočne dosiahli zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Na druhej strane negatívny vývoj viacerých ukazovateľov ujmy svedčí o tom, že výrobné odvetvie je stále vo veľmi neistej situácii.
(162)
Ako už bolo uvedené, vývozcovia v každej z troch dotknutých krajín majú voľnú kapacitu na veľmi rýchle zvýšenie svojho vývozu. Vzhľadom na lukratívnejšie ceny na trhu EÚ v porovnaní s niektorými trhmi tretích krajín je pravdepodobné, že významné množstvo, ktoré sa v súčasnosti vyváža do týchto krajín, sa v prípade zrušenia antidumpingových opatrení presmeruje na trh EÚ. Toto zvýšenie dumpingového dovozu pri cenách, ktoré sú v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotené, pravdepodobne povedie k zvýšeniu cenových tlakov na trh Únie, čím sa už teraz neistá situácia výrobného odvetvia Únie ešte zhorší. Takýto prudký vývoj sa už pozoroval pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď sa trhový podiel dovozu do EÚ z uvedených troch krajín v období len tri a pol roka strojnásobil, t. j. zo 6,2 % v roku 2004 vzrástol na 18,7 % v OP (od 1. júla 2006 do 30. júna 2007). Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, Bielorusku a Rusku tak už preukázali svoju schopnosť veľmi rýchlo zvýšiť objem svojho vývozu do Únie.
(163)
Na základe uvedených súvislostí preto možno konštatovať, že zrušenie antidumpingových opatrení by pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu ujmy.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhľadom na zistenie, že pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu z Ukrajiny sú nepravdepodobné, sa v súvislosti s pravdepodobnosťou opätovného výskytu ujmy nevyžaduje žiadna ďalšia analýza.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(165)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(166)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je stále vo veľmi neistej situácii. Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z dotknutých krajín. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo opäť miernu ziskovosť, ale na úkor svojho trhového podielu na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo v dôsledku platných opatrení schopné zlepšiť svoju finančnú situáciu uprednostnením cien pred objemom. Ukončením platnosti opatrení sa zvýšia cenové tlaky na trh Únie, čo opäť povedie k stratám. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie zachovať opatrenia.
2. Záujem dovozcov a používateľov
(167)
Komisia s cieľom nadviazať spoluprácu oslovila viac než 100 neprepojených dovozcov a používateľov v Únii, odpoveď však nedostala od žiadneho z nich. To možno vysvetliť veľmi malým objemom vývozu z každej z dotknutých krajín na trh Únie. Žiadne faktory však nenaznačujú, že dovozcovia ani používatelia by neboli neúmerne ovplyvnení v prípade, že by sa platnosť opatrení predĺžila.
(168)
Vzhľadom na uvedené súvislosti sa preto dospelo k záveru, že predĺženie platnosti opatrení pravdepodobne nebude mať výrazný vplyv na situáciu dovozcov a používateľov v Únii.
3. Riziko nedostatočnej ponuky/hospodárska súťaž na trhu EÚ
(169)
Počas posudzovaného obdobia spotreba v EÚ klesla o 28 % a v období revízneho prešetrovania dosiahla približne 400 000 ton. Kapacita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia neustále prekračovala dopyt EÚ a v období revízneho prešetrovania dosahovala úroveň takmer 1 500 000 ton. Medzi výrobcami z EÚ existuje dostatočná hospodárska súťaž. Výrobné odvetvie Únie navyše počas obdobia revízneho prešetrovania dosahuje mieru využitia kapacity len 19 %, pretože na tom istom výrobnom zariadení vyrába rôzne výrobky (príslušný výrobok a iné výrobky ako duté profily). V prípade nárastu dopytu má teda výrobné odvetvie Únie voľnú kapacitu na zvýšenie svojej výroby tým, že by zmenilo zloženie svojich výrobkov. Časť dopytu môže uspokojiť aj dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam (najmä India a Turecko).
(170)
Vzhľadom na uvedené súvislosti nemožno vyvodiť záver, že zachovanie antidumpingových opatrení by pravdepodobne viedlo k nedostatočnej ponuke na trhu EÚ alebo obmedzeniu hospodárskej súťaže na trhu EÚ.
4. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(171)
Na základe uvedených súvislostí sa zdá, že negatívny vplyv pokračovania opatrení by bol obmedzený a v žiadnom prípade by nebol neúmerný vzhľadom na výhody, ktoré by predĺženie platnosti opatrení prinieslo výrobnému odvetviu Únie.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(172)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy v prípade, keď to bolo opodstatnené.
(173)
Z uvedených súvislostí vyplýva, že tak, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku by sa mali zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia spočívajú v cle ad valorem s rôznymi sadzbami.
(174)
Pokiaľ ide o Ukrajinu, vzhľadom na zistenie, že pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu sú nepravdepodobné (pozri odôvodnenia 17 a 118), by sa opatrenia mali zrušiť a konanie by sa malo ukončiť.
(175)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi subjektmi. Pri dovoze príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa osobitne neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využívať a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(176)
Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak sa zmení názov jej subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (5) a musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(177)
Toto nariadenie je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele kruhového prierezu s vonkajším priemerom nepresahujúcim 168,3 mm okrem potrubných rúr používaných na ropné alebo plynové potrubia, pažnice používané pri ropných alebo plynových vrtoch, presných rúr a rúr a rúrok s pripojenou armatúrou vhodných na rozvod plynov alebo kvapalín používaných v civilnom letectve, v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódy TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili ďalej uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Čínska ľudová republika
všetky spoločnosti
90,6 %
-
Rusko
skupina TMK (verejná akciová spoločnosť Seversky Pipe Plant a akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
skupina OMK (verejná akciová spoločnosť Vyksa Steel Works a akciová spoločnosť Almetjevsk Pipe Plant)
10,1 %
A893
všetky ostatné spoločnosti
20,5 %
A999
Bielorusko
všetky spoločnosti
38,1 %
-
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu výrobku uvedeného v článku 1 ods. 1 s pôvodom na Ukrajine sa týmto ukončuje.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. januára 2015