РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма „Коперник“ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 911/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) беше инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Началото на ГМОСС бе положено през май 1998 г., когато институциите, участващи в развитието на космическите дейности в Европа, изготвиха съвместна декларация, известна като „Манифест от Бавено“. В манифеста бе отправен призив да бъде поет дългосрочен ангажимент за разработване на базирани в Космоса услуги за мониторинг на околната среда чрез използване и допълнително развиване на европейски умения и технологии. През 2005 г. Съюзът направи стратегическия избор да развива, съвместно с ЕКА, независим европейски капацитет за наблюдение на Земята с оглед предоставянето на услуги в областта на околната среда и сигурността.
(2)
Въз основа на тази инициатива с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и бяха установени правилата за изпълнението на нейните начални операции.
(3)
Макар че създадената съгласно Регламент (ЕС) № 911/2010 програма следва да продължи да се изпълнява при новата многогодишна финансова рамка 2014 - 2020, определена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (4) съкращението ГМОСС следва да се замени с името „Коперник“, за да се улесни комуникацията с широката общественост. Комисията регистрира търговската марка, така че тя да може да се използва от институциите на Съюза, а чрез лицензиране - и от други заинтересовани ползватели, и по-специално доставчиците на основни услуги.
(4)
Програмата „Коперник“ („Коперник“) се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите членки. Следователно тя следва да се основава на съществуващия европейски и национален капацитет и да го допълва с нови, съвместно разработени активи. За да приложи този подход, Комисията следва да се стреми да поддържа диалога с ЕКА и държавите членки, които притежават необходимите космически и in situ активи.
(5)
За да постигне своите цели „Коперник“ следва да гарантира самостоятелен капацитет на Съюза за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на оперативни услуги в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност, като напълно се съобразява с националните мандати относно официалните предупреждения. Тя следва да използва също достъпните допринасящи мисии и наличните in situ данни, предоставяни преди всичко от държавите членки. „Коперник“ следва да се възползва във възможно най-голяма степен от капацитета за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на услуги на държавите членки. „Коперник“ следва също да се възползва от възможностите на търговските инициативи в Европа, което допринася и за развитието на жизнеспособен търговски космически сектор в Европа. Освен това следва да се насърчават системи за оптимизиране на предаването на данни, за да се увеличат допълнително възможностите за посрещане на нарастващото потребителско търсене за данни в почти реално време.
(6)
За насърчаване и улесняване на използването на технологии за наблюдение на Земята, както от местните органи, така и от малките и средни предприятия (МСП), следва да се насърчават специални мрежи за разпространение на данни по „Коперник“, включващи национални и регионални органи.
(7)
Целта на „Коперник“ следва да бъде предоставянето на точна и надеждна информация в областта на околната среда и сигурността, която да е съобразена с потребностите на ползвателите и да осигурява подкрепа за политиките на Съюза, по-специално във връзка с вътрешния пазар, транспорта, околната среда, енергетиката, гражданската защита и гражданската сигурност, сътрудничеството с трети държави и хуманитарната помощ.
(8)
„Коперник“ следва да се разглежда като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(9)
„Коперник“ следва да се осъществява съгласувано с други свързани инструменти и действия на Съюза, по-специално с действията във връзка с околната среда и изменението на климата, както и с инструментите в областта на сигурността, защитата на личните данни, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научноизследователската дейност, транспорта, конкуренцията и международното сътрудничество, и с европейските навигационни спътникови системи („Галилео“ и EGNOS). Данните по „Коперник“ следва да са в съответствие с пространствените референтни данни на държавите членки, както и с правилата за прилагане и техническите насоки за инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установени с Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета (5). „Коперник“ следва да допълва и Общата информационна система за околната среда (SEIS), както е посочено в Съобщението на Комисията от 1 февруари 2008 г.„За Обща информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на реакциите при извънредни ситуации“. „Коперник“ следва да се прилага в съответствие с целите на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета (6) относно повторната употреба на информацията в обществения сектор, по-специално прозрачност, създаване на условия, водещи към развитието на услугите и принос за икономическия растеж и създаването на заетост. Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни свободно и безплатно в подкрепа на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, съгласно посоченото в Съобщението на Комисията до от 26 август 2010 г.„Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ („Digital Agenda for Europe“).
(10)
„Коперник“ е програма, която следва да се изпълнява в рамките на Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж („Европа 2020“). Тя следва да е от полза за широк набор от политики на Съюза и да допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез разработването на ефективна космическа политика, която да предоставя инструментите за реагиране на някои от основните световни предизвикателства и да позволява постигането на целите, поставени във връзка с изменението на климата и енергийната устойчивост. Програмата „Коперник“ следва също да подкрепя изпълнението на европейската космическа политика и европейския пазар на получени с космически средства данни и услуги.
(11)
„Коперник“ следва също да се възползва от резултатите по „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), и по-специално от дейностите в областта на научните изследвания и иновациите във връзка с бъдещи технологии за наблюдение на Земята и приложения за дистанционни изследвания с използване на намиращи се на борда на летателни апарати или in situ технологии и данни, с цел да се преодоляват големите обществени предизвикателства. Комисията следва да осигури подходящо взаимодействие, прозрачност и яснота по отношение на различните аспекти на „Коперник“.
(12)
Развитието на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на анализ на възможностите за задоволяване на променящите се потребности на ползвателите, включително възлагане на поръчки от национални/публични мисии и търговски доставчици в Европа, спецификации за нови специални мисии, международни споразумения, осигуряващи достъп до неевропейски мисии, както и на европейския пазар на наблюдение на Земята.
(13)
За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, максималната сума, разпределена от Съюза за изпълнение на дейностите по програмата „Коперник“ следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на „Коперник“, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга.
(14)
Предоставянето на оперативни услуги зависи от доброто функциониране, постоянната достъпност и безопасността на космическия компонент на „Коперник“. Нарастващият риск от сблъсък с други спътници и космически отпадъци е сериозна заплаха за космическия компонент на „Коперник“. Поради това дейностите по програмата „Коперник“ следва да обхващат и защитата на нейния космически компонент и нейното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това от отпуснатия за „Коперник“ бюджет би могло да се финансира пропорционално участие в разходите за услуги, които могат да осигурят тази защита, в зависимост от наличните средства при стриктно управление на разходите и при пълно съблюдаване на максималния размер на средствата от 26,5 милиона евро по текущи цени, установен в настоящия регламент. Тези средства следва да се използват само за предоставянето на данни и услуги, а не за закупуването на инфраструктура.
(15)
С цел да се подобри изпълнението на програма „Коперник“ и да се планира дейността по програмата в дългосрочен план, Комисията следва да приеме годишна работна програма, включително план за изпълнение на дейностите, необходими за постигане на целите на „Коперник“. Планът за изпълнение следва да разглежда в перспектива и да описва дейностите, необходими за изпълнението на „Коперник“, като се вземат предвид променящите се потребности на ползвателите и развитието на технологиите.
(16)
Изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Това ще улесни също общественото ползване на услугите, тъй като ползвателите ще са в състояние да предвидят наличието и развитието на услугите, както и сътрудничеството с държавите членки и други страни. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации за всички услуги по „Коперник“, които се отнасят до аспекти като обхват, архитектура, портфолио на техническите услуги, индикативна разбивка и планиране на разходите, показатели за изпълнението, потребност от достъп до космически и in situ данни, развитие, стандарти, архивиране и разпространение на данни.
(17)
Изпълнението на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации, в които подробно се излагат всички дейности, подкрепяни по космическия компонент на „Коперник“, както и свързаната с тях индикативна разбивка и планиране на разходите. Тъй като „Коперник“ следва да разчита на инвестиции от Съюза, ЕКА и държавите членки в контекста на глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, в дейностите по космическия компонент на „Коперник“ следва по целесъобразност да се вземат под внимание елементи от дългосрочния сценарий на ЕКА, който е документ, изготвян и актуализиран от ЕКА, за установяване на обща рамка за космическия компонент на „Коперник“.
(18)
„Коперник“ следва да е ориентирана към ползвателите, което изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите.
(19)
Международното измерение на „Коперник“ е особено изразено при обмена на данни, и информация, както и при достъпа до инфраструктурата за наблюдение. По отношение на разходите този обмен е по-ефективен в сравнение със схемите за закупуване на данни и засилва световното измерение на „Коперник“.
(20)
В споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП) и в рамковите споразумения с държави кандидатки и потенциални кандидатки се предвижда участието на тези държави в програмите на Съюза. Следва да се даде възможност за участие на други трети държави и международни организации чрез сключването на международни споразумения за тази цел.
(21)
Държавите членки, трети държави и международни организации следва да могат да дават своя принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(22)
Комисията следва да носи цялостната отговорност за „Коперник“. Тя следва да определя приоритетите по „Коперник“ и да осигурява общата ѝ координация и надзор. Това следа да включва също и специални усилия за повишаване на обществената осведоменост относно значението на космическите програми за европейските граждани. Тя следва да предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата имаща отношение информация във връзка с „Коперник“.
(23)
При изпълнението на „Коперник“ Комисията следва да разчита, когато това е целесъобразно, на европейски междуправителствени организации, с които вече е установила сътрудничество, по-конкретно ЕКА за техническата координация на космическия компонент на „Коперник“, за определяне на структурата му, за развитие и доставка на космически средства, достъп до данни и изпълнение на специални мисии. Освен това Комисията следва също да разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за извършване на специални мисии в съответствие с нейния опит и мандат.
(24)
Като се има предвид, че в основата на „Коперник“ е залегнала идеята за партньорство, и за да се избегне дублиране на технически експертен опит, изпълнението на „Коперник“ следва да се делегира на образувания с подходящия технически и професионален капацитет. Тези образувания следва да бъдат насърчавани при изпълнението на тези задачи да допуснат конкуренция до подходящо равнище в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8) („Финансовия регламент“).
(25)
„Коперник“ следва да включва компонент, свързан с предоставянето на услуги, който да осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, изменение на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност. По-конкретно „Коперник“ следва да предоставя информация за състоянието на атмосферата, включително в местен, национален, европейски и световен мащаб; информация за състоянието на океаните, включително чрез създаването на специална европейска група за мониторинг на морската среда; информация в подкрепа на мониторинга на земната повърхност, в помощ на изпълнението на местните, националните и европейските политики; информация в подкрепа на приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; геопространствена информация в подкрепа на управлението на извънредни ситуации, включително чрез превантивни дейности и гражданска сигурност, включително подкрепа за външната дейност на Съюза. Комисията следва да определи подходящи договорни условия, които да насърчават устойчивото предоставяне на услугите.
(26)
За изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, Комисията може да разчита, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и специфичния експертен опит на компетентни образувания като например Европейската агенция за околната среда, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex), Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN), Европейския център за средносрочна прогноза за времето (ECMWF), други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи, или на всеки орган, който потенциално отговаря на критериите за делегиране в съответствие с Финансовия регламент. При избора на орган на Съюза следва да се взема надлежно предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванието, както и върху неговите финансови и човешки ресурси.
(27)
Съвместният изследователски център (СИЦ) на Комисията участва активно в инициативата ГМОСС и в изпълнението на началните операции на ГМОСС, посочени в Регламент (ЕС) № 911/2010. Комисията следва да продължи да разчита на научната и техническата помощ от СИЦ за изпълнението на „Коперник“.
(28)
Обществените поръчки на образуванията, натоварени с изпълнението на „Коперник“, следва да бъдат в съответствие с правилата на Съюза или равностойни на тях международни стандарти, доколкото това е позволено от разпоредбите за възлагане на обществени поръчки във Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори следва да се определят в съответните споразумения за делегиране. Основната цел следва да бъде постигане на най-добро съотношение цена-качество, контрол върху разходите, смекчаване на рисковете, повишаване на ефективността и намаляване на зависимостта от само един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки, както и балансирано предлагане на възможности за участие на промишлеността в дейностите на всички равнища, включително, по-специално, на новите стопански субекти и на МСП. Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се смекчат рисковете, да се избегне зависимостта само от един източник на доставки и да се гарантира по-добър цялостен контрол на програмата „Коперник“, нейните разходи и график, следва по целесъобразност да бъдат търсени повече от един източник на доставки. Освен това развитието на европейската промишленост следва да бъде запазено и насърчено във всички области, свързани наблюдението на Земята, в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна.
(29)
Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да докажат устойчивостта на изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите ангажименти и продължителността на договора. Следователно възлагащите органи следва по целесъобразност да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги. Освен това при покупка на стоки и услуги от чувствителен характер възлагащите органи може да предявят към тези покупки специфични изисквания, по-конкретно с оглед осигуряване на сигурността на информацията. Европейските предприятия следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Трябва да се оползотворят инвестициите на публичния сектор, промишленият опит и компетентност, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(30)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на тръжната процедура, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата по възлагане следва да бъдат отчитани по целесъобразност общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на тръжната процедура, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, напр. оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерии за икономически най-изгодната оферта. За целта възлагащият орган следва да направи необходимото методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, да бъде изрично спомената в договорните документи или в обявлението за обществената поръчка и това да позволява проверка на точността на информацията, предоставена от участниците в тръжната процедура.
(31)
Възлагащият орган следва да може да възстанови условията за лоялна конкуренция, когато преди провеждането на дадена процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната поръчка. Следва да е възможно да се възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за включване, при определени условия, на изменение към договор при неговото изпълнение или да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. Накрая, предвид технологичната несигурност, която характеризира „Коперник“, стойността на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това е желателно да се сключват договори със специфична форма, в които не се определя твърда и окончателна стойност и където се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(32)
С оглед запазване на максималния размер на средствата на „Коперник“ чрез намаляване във възможно най-голяма степен на техническите и свързаните с графика рискове и произтичащите от тях разходи и осигуряване на устойчива надеждност на доставките, „Коперник“ следва да използва максимално предходните инвестиции на публичния сектор, както и промишления опит и компетентност, придобити посредством такива инвестиции в ГМОСС. Това следва да се отнася особено за повтарящите се компоненти за космическо и наземно оборудване, разработени от ЕКА и държавите участнички в рамките на космическия компонент на незадължителната програма ГМОСС с финансово участие на Съюза. В последния случай прибягването до процедура на договаряне без публикуване на обявление за поръчка или равностоен документ следва да бъде надлежно разгледано от възлагащия орган.
(33)
За трайното постигане на целите на програма „Коперник“ е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, участващи в програмата, и да се разработи, създаде и приведе в действие капацитет за предоставяне на услуги и извършване на наблюдения, който да отговаря на изискванията на ползвателите. Във връзка с това Комисията следва да бъде подпомагана от комитет (комитета „Коперник“), с цел да се осигури координацията на вноските от Съюза, държавите членки и междуправителствените организации, както и координацията с частния сектор по „Коперник“, като се използва възможно най-пълноценно съществуващият капацитет и се набелязват пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Комитетът следва също да подпомага Комисията при мониторинга на съгласуваното изпълнение на „Коперник“. Тъй като доброто публично управление изисква съгласувано управление на „Коперник“, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, следва да могат да участват като наблюдатели в работата на комитета „Коперник“. По същите причини представителите на трети държави и на международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва са могат да участват в работата на този комитет, при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в едно такова споразумение. Тези представители не следва да имат право на участие при гласуването в комитета „Коперник“.
(34)
Работата на образуванията, на които Комисията е делегирала изпълнението на задачи, следва да бъде измервана и чрез показатели за изпълнението. По този начин Европейският парламент и Съветът ще разполагат с информация за напредъка по изпълнение на операциите по „Коперник“ и на самата програма.
(35)
Делегиран регламент (ЕС) № 1159/2013 на Комисията (9) определи условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и установи критериите за ограничаване на достъпа до специалните данни по ГМОСС и до информацията от услугите по ГМОСС.
(36)
Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни изцяло, свободно и безплатно при спазване на подходящи условия и ограничения, за да се насърчава тяхната употреба и обмен и да се укрепят европейските пазари за наблюдение на Земята, и по-специално секторът надолу по веригата, като по този начин се създадат условия за растеж и разкриване на работни места.
(37)
Комисията следва да работи с доставчици на данни с цел договаряне на условия за лицензиране на данни на трети страни и улесняване на тяхното използване в рамките на „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
(38)
Следва да се вземат предвид правата на достъп до данните от мисиите „Сентинел“ по програма „Коперник“, предоставени по космическия компонент на програма ГМОСС, така както са одобрени на 24 септември 2014 г. от програмния съвет на ЕКА за наблюдението на Земята.
(39)
Тъй като „Коперник“ е гражданска програма под граждански контрол, приоритет следва да бъде придобиването на данни и създаването на информация, включително изображения с висока резолюция, които не представляват риск или заплаха за сигурността на Съюза или неговите държави членки. Въпреки това, тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ може да изисква защита, за да се гарантира сигурното разпространение на такава информация, в обхвата на настоящия регламент, всички участници в „Коперник“ следва да осигурят степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на предвиденото в правилата за сигурност, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом (10) на Комисията, и в правилата за сигурност на Съвета, изложени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (11).
(40)
Тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, включително изображения с висока резолюция, може да засегне сигурността на Съюза или неговите държави членки, в надлежно обосновани случаи Съветът следва да има правомощия да приема мерки за противодействие на рискове и заплахи за сигурността на Съюза или неговите държави членки.
(41)
Съюзът следва да бъде собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на „Коперник“. За да бъдат спазени напълно всички основни права във връзка със собствеността, следва да бъдат направени необходимите договорености със съществуващите собственици. Следва да се разбере, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети страни или да се разпорежда с тях. По-конкретно Съюзът следва да може да прехвърля на трети страни права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по „Коперник“, в интерес на широкото използване на услугите по програмата от ползвателите надолу по веригата.
(42)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, с административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(43)
Тъй като „Коперник“ е сложна програма, Комисията следва да бъде подпомагана от независими експерти от широк кръг заинтересовани участници, по-конкретно експерти, назначени от държавите членки по въпроси на сигурността, представители на съответните национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство и ползвателите на „Коперник“, като целта е предоставяне на необходимия технически и научен опит, гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като се отчитат съществуващите инициативи в тази област на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище.
(44)
С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент във връзка с приемането на годишната работна програма, на техническите спецификации за космическия компонент и компонента, свързан с предоставянето на услуги, аспектите, свързани със сигурността и на мерките за насърчаване на унифициран подход на държавите членки при използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ и достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(45)
Тъй като „Коперник“ е ориентирана към ползвателите, това изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите. С цел повишаване на стойността за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. За тази цел следва да се създаде работна група („Форум на ползвателите“), който да подпомага комитета „Коперник“ при определяне на нуждите на ползвателите, проверка на съответствието на услугите и координация на ползвателите от публичния сектор.
(46)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка със изискванията относно данните, необходими за развитието на оперативните услуги, условията и процедурите във връзка с достъпа до, регистрацията и ползването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни и по „Коперник“ и информация по „Коперник“, и критериите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да подлежат на мониторинг и оценка, за да се даде възможност за корекции и нови насоки в развитието. По-специално, предмет на оценката следва да е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята. Оценката следва също да обхване евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции като например Европейската агенция за ГНСС. С цел оптимизиране на резултатите и извличане на ползи от знанията и експертния опит, натрупани през фазите на изпълнение на „Коперник“, следва да бъдат проучени нови организационни модели за бъдещо планиране, гарантиращи поемането на дългосрочен икономически ангажимент.
(48)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на „Коперник“, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, защото ще включва и общоевропейски капацитет и ще зависи от координираното предоставяне на услуги във всички държави членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза, а поради обхвата на действието може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(49)
С настоящия регламент се определя финансов пакет, който да съставлява основна референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (13) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(50)
Уместно е срокът на финансиране по настоящия регламент да се съобрази с този, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(51)
Необходимо е също Регламент (ЕС) № 911/2010 да се отмени, за да се създаде подходяща уредба за управление и финансиране и за да се осигури пълноценното функциониране на „Коперник“. Всяка мярка, приета въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010 следва да остане валидна с оглед гарантиране на непрекъснатост,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи и финансови разпоредби
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава „Коперник“ - програма на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“), и се определят правилата за нейното изпълнение.
Член 2
Обхват
1. „Коперник“ е ориентирана към ползвателите гражданска програма под граждански контрол, която се основава на съществуващия национален и европейски капацитет и осигурява приемственост с дейностите, извършени по програмата „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността“
2. „Коперник“ се състои от следните компоненти:
а)
компонент, свързан с предоставянето на услуги, който осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на изменението на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ координиран достъп до наблюдения посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати, плавателни съдове и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
3. Между компонентите, посочени в параграф 2, се установяват подходящи връзки и взаимодействия.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Специални мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които ще бъдат използвани и осъществявани в рамките на програма „Коперник“, и по-специално мисиите „Сентинел“;
2)
„Допринасящи мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които предоставят за „Коперник“ данни, допълващи данните, получавани от специалните мисии;
3)
„Данни от специални мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от специални мисии, които ще бъдат използвани за програма „Коперник“;
4)
„Данни от допринасящи мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от допринасящи мисии, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
5)
„In situ данни“ означава данни от наблюдения, получени от наземни датчици и датчици, намиращи се на борда на плавателни съдове и летателни апарати, както и референтни и допълнителни данни, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
6)
„Данни и информация от трети страни“ означава данни и информация, генерирани извън обхвата на „Коперник“ и необходими за изпълнението на целите на програмата;
7)
„Данни по Коперник“ означава данни от специални мисии, данни от допринасящи мисии и in situ данни;
8)
„Информация по Коперник“ означава информация чрез предоставяните по „Коперник“ услуги, посочени в член 5, параграф 1, след обработване или моделиране на данни по „Коперник“;
9)
„Ползватели на Коперник“ означава:
a)
Основни ползватели на „Коперник“: институции и органи на Европейския съюз, европейски, национални, регионални или местни власти, натоварени с определянето, осъществяването, прилагането или мониторинга на публична услуга или политика в областите, упоменати в член 2, параграф 2, буква а);
б)
ползватели от научноизследователската сфера: университети и други научноизследователски и образователни организации;
в)
търговски и частни потребители;
г)
благотворителни, неправителствени и международни организации.
Член 4
Цели
1. „Коперник“ допринася за постигането на следните общи цели:
а)
мониторинг на Земята в подкрепа на опазването на околната среда и усилията в областта на гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
максимално увеличаване на социално-икономическите ползи и насърчаване използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги, като с това се подкрепя на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се насърчава използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги;
в)
стимулиране развитието на конкурентоспособен европейски сектор за космически дейности и свързани с тях услуги и увеличаване в максимална степен на възможностите на европейските предприятия да разработват и предоставят иновативни системи и услуги за наблюдение на Земята;
г)
осигуряване на самостоятелен достъп до познания в областта на околната среда и ключови технологии за наблюдение на Земята и геоинформационни услуги, като при това се осигурява възможност за Европа за постигане на самостоятелни решения и действия;
д)
подпомагане и допринасяне към европейските политики и стимулиране на инициативи в световен мащаб като Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS).
2. За да бъдат постигнати предвидените в параграф 1 общи цели, „Коперник“ си поставя следните специфични цели:
а)
получаване на точни и надеждни данни и информация от ползвателите на „Коперник“, предоставяни на дългосрочна и устойчива основа, които позволяват да се извършват услугите, посочени в член 5, параграф 1, и отговарят на изискванията на основните ползватели на „Коперник“;
б)
осигуряване на устойчив и надежден достъп до космически данни и информация от независим капацитет на Съюза за наблюдение на Земята със съгласувани технически спецификации и надграждане върху съществуващите европейски и национални активи и капацитет, допълвайки ги при необходимост;
в)
предоставяне на устойчив и надежден достъп до in situ данни въз основа по-специално на съществуващия капацитет на европейско и национално равнище и на глобалните системи и мрежи за наблюдение.
3. Постигането на предвидените в параграфи 1 и 2 цели се измерва чрез следните показатели за резултатите:
а)
данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, предоставени на разположение съгласно съответните изисквания за нивото на предоставяне на обслужване в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
повишено търсене на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, измерено чрез увеличението на броя на ползвателите, чрез обема на данните, до които е осъществен достъп, и на информацията с добавена стойност посредством увеличения брой услуги надолу по веригата и чрез по-широкото разпространение сред държавите членки и Съюза;
в)
използване на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от институции и органи на Съюза, от международни организации и европейски, национални, регионални или местни власти, включително степента на използване от ползвателите и тяхната удовлетвореност, както и ползите, предоставяни на европейските общества;
г)
навлизане на пазара, включително разрастване на съществуващите пазари и създаване на нови пазари и конкурентоспособност на европейските оператори надолу по веригата;
д)
непрекъсната наличност на данни по „Коперник“, подпомагащи услугите по тази програма.
Член 5
Компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги
1. Компонентът на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, включва следните услуги:
а)
услуга за мониторинг на атмосферата, която да предоставя информация за качеството на въздуха на европейско равнище и за химичния състав на атмосферата в световен мащаб. По-специално чрез нея се предоставя информация за системите за мониторинг на качеството на въздуха, управлявани в местен и национален мащаб, и се допринася за мониторинга на климатичните променливи, зависещи от химичния състав на атмосферата, включително, когато е възможно, взаимодействието с горското покритие;
б)
услуга за мониторинг на морската среда, която да предоставя информация за състоянието и динамиката от физическа гледна точка на океанските и морските екосистеми на равнището на световния океан и на европейските регионални морски области, в подкрепа на морската безопасност, принос към мониторинга на отпадъчните потоци, на морската среда, крайбрежните и полярните региони и на морските ресурси, както и метеорологичните прогнози и мониторинга на климата;
в)
услуга за мониторинг на земната повърхност, която да предоставя информация за земеползването и земната покривка, криосферата, изменението на климата и биогеофизичните променливи, включително тяхната динамика, в подкрепа на мониторинга на околната среда на световно и местно равнище по отношение на биологичното разнообразие, почвата, вътрешните водни басейни и крайбрежните води, горите и растителността и природните ресурси, както и в подкрепа на общото изпълнение на политиките в областта на околната среда, селското стопанство, развитието, енергетиката, градоустройството, инфраструктурата и транспорта;
г)
услуга в областта на изменението на климата, която да предоставя информация, насочена към увеличаване на базата от знания в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците. Тя допринася по-специално за предоставянето на данни за съществени климатични променливи, анализи и прогнози за климата, както и показатели за климата във времеви и пространствен аспект, които са от значение за стратегиите за адаптиране и смекчаване на последиците в различните сектори и области от обществен интерес в рамките на Съюза;
д)
услуга за управление на извънредни ситуации, която да предоставя информация, необходима за предприемане на ответни действия при извънредни ситуации във връзка с различни бедствия, включително метеорологични рискове, геофизични рискове, умишлено или случайно предизвикани от човека бедствия и други хуманитарни бедствия, както и за дейности по предотвратяване, изграждане на готовност, реакция и възстановителни дейности;
е)
услуга за сигурност, която да предоставя информация в подкрепа на действията във връзка с предизвикателствата пред Европа в областта на гражданската сигурност, като по този начин повишава капацитета за предотвратяване на кризи, готовност и реакция, по-специално с оглед на граничното и морското наблюдение, но също така оказва подкрепа за външната дейност на Съюза, без да се засягат споразуменията за сътрудничество, които могат да бъдат сключени между Комисията и различни органи в областта на общата външна политика и политика на сигурност, по-специално Сателитния център на Европейския съюз.
2. Предоставянето на услугите, посочени в параграф 1, се извършва при отчитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност и по разходно ефективен и децентрализиран начин, когато това е целесъобразно, като се интегрират на европейско равнище съществуващите в държавите членки космически и референтни данни, in situ данни и капацитет, като при това се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически неосъществимо, свързано е с големи разходи или е своевременно невъзможно.
Услугите са свързани с въвеждането на системи за строг контрол на качеството и предоставят информация за нивото на услугата, включително наличност, надеждност, качество и своевременност.
3. За да се гарантира развитието на посочените в параграф 1 услуги и тяхното приложение в публичния сектор, се предприемат и следните дейности:
а)
развойни дейности, насочени към подобряване на качеството и ефикасността на услугите, включително тяхното развитие и приспособяване, към предотвратяване или смекчаване на оперативните рискове, както и оползотворяване на полезните взаимодействия със свързани дейности, като по „Хоризонт 2020“;
б)
спомагателни дейности, включващи мерки за насърчаване използването и възприемането на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от:
i)
публични органи, на които е възложено определянето, изпълнението, осигуряването на изпълнението или мониторинга на обществена услуга или на политика в областите, посочени в параграф 1. Това включва изграждането на капацитет и разработването на стандартни процедури и инструменти за интегриране на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ в работните потоци на ползвателите;
ii)
други ползватели и приложения надолу по веригата. Това включва дейности за осведомяване, обучение и разпространение.
Член 6
Космически компонент на „Коперник“
1. Космическият компонент на „Коперник“ осигурява космически наблюдения, които са насочени преди всичко към услугите, посочени в член 5, параграф 1.
2. Космическият компонент на „Коперник“ се изразява в специални мисии и данни от допринасящи мисии и включва следните дейности:
а)
осигуряване на космически наблюдения, включително:
i)
приключване, поддръжка и функциониране на специалните мисии, включително определяне на задачите на спътниците, мониторинг и контрол на спътниците, приемане, обработване, архивиране и разпространение на данни и постоянно калибриране и валидиране;
ii)
осигуряване на in situ данни за калибриране и валидиране на наблюденията на специалните мисии;
iii)
осигуряване, архивиране и разпространение на данни от допринасящи мисии, които допълват данните от специални мисии;
б)
дейности в отговор на променящите се потребности на ползвателите, включително:
i)
установяване на пропуските в наблюдението и изготвяне на спецификации за нови специални мисии въз основа на изискванията на ползвателите;
ii)
осъществяване на развойна дейност с цел модернизиране и допълване на специалните мисии, включително проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на съответната космическа инфраструктура;
в)
защита на спътниците срещу риск от сблъсък като се взема предвид рамката за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване;
г)
безопасно извеждане от експлоатация на сателитите в края на жизнения им цикъл.
Член 7
In situ компонент на „Коперник“
1. In situ компонентът на програма „Коперник“ осигурява достъп до in situ данни, които са насочени преди всичко към услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
Той включва следните дейности:
а)
предоставяне на in situ данни за оперативните услуги, включително in situ данни на трети страни на международно ниво въз основа на съществуващия капацитет;
б)
координиране и хармонизиране на събирането и предоставянето на in situ данни;
в)
оказване на техническа помощ на Комисията относно изискванията спрямо данните от in situ наблюдения за нуждите на услугите;
г)
сътрудничество с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с in situ наблюдателната инфраструктура и мрежи;
д)
установяване на пропуските в наблюденията in situ, които не могат да бъдат преодолени чрез съществуващата инфраструктура и мрежи, включително в глобален мащаб, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност.
2. Данните in situ се използват в програмата „Коперник“ в съответствие с приложимите права на трети страни, включително правата на държавите членки, и приложимите ограничения върху използването или повторното разпространение.
3. В съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент Комисията може да възложи, изцяло или частично, дейностите по in situ компонента на операторите на услуги, посочени в член 11, параграф 1 от настоящия регламент, или, когато е необходима цялостна координация - на Европейската агенция за околната среда.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в членове 5, 6 и 7, е в размер на 4 291,48 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2 Посочената в параграф 1 сума се разбива на следните категории разходи по текущи цени:
а)
за дейностите по членове 5 и 7 - 897,415 милиона евро;
б)
за дейностите по член 6 - 3 394,065 милиона евро, включително максимален размер на средствата от 26,5 милиона евро за дейностите по член 6, параграф 2, буква в).
3. Комисията може да преразпределя средства от една категория разходи, както е установено в параграф 2, букви а) и б), към друга, като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1. Когато преразпределянето достигне кумулативна сума, надхвърляща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, Комисията се консултира с комитета „Коперник“ в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3.
4. Лихвите от предварителното финансиране, предоставено на образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се разпределят за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране на правомощия или на договор между Комисията и съответното образувание. В съответствие с принципа на добро финансово управление образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се установяват средствата и съответните лихви.
5. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка. Бюджетните задължения за дейности, които се осъществяват в период, по-дълъг от една финансова година, могат да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски.
6. С отпуснатите финансови средства за „Коперник“ могат да се покриват също разходи, свързани с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на „Коперник“ и за постигането на нейните цели, по-специално проучвания, срещи, информационни и комуникационни дейности, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, насочени към обработка на информация и обмен на данни.
7. Комисията може да възложи изпълнението на „Коперник“ на образуванията, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. Когато бюджетът на „Коперник“ се изпълнява посредством непряко управление въз основа на член 10, параграф 3 или член 11, параграф 1, се прилагат правилата относно обществените поръчки на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, доколкото това е позволено съгласно член 60 от Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори се определят в съответните споразумения за делегиране.
ГЛАВА II
Управление на „Коперник“
Член 9
Роля на Комисията
1. Комисията носи цялостна отговорност за „Коперник“ и за координирането на различните ѝ компоненти. Тя управлява разпределяните по настоящия регламент средства и извършва надзор върху изпълнението на „Коперник“, включително определянето на приоритетите, участието на ползвателите, стойността, графика, изпълнението и възлагането на обществени поръчки.
2. Комисията ръководи, от името на Съюза и в своята сфера на компетентност, дейността в областта на отношенията с трети държави и международни организации, като осигурява координацията между „Коперник“ и дейностите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза.
3. Комисията улеснява координирането на вноските от държавите членки, предназначени за оперативното предоставяне на услугите и за дългосрочното наличие на необходимите данни от наблюдения.
4. Комисията оказва подкрепа за подходящо развитие на услугите по програма „Коперник“ и осигурява взаимно допълване, съгласуваност и връзки между „Коперник“ и други имащи отношение политики, инструменти, програми и действия на Съюза, за да се гарантира, че тези политики, инструменти, програми и действия се възползват от услугите по „Коперник“.
5. Комисията насърчава наличието на дългосрочна стабилна инвестиционна среда и консултира заинтересованите страни при вземането на решение за промяна на продукти, произтичащи както от данните, така и от информационните услуги по „Коперник“, обхванати от настоящия регламент.
6. Комисията взема необходимите мерки, които да гарантират, че всяко образувание, натоварено със задачи по изпълнението, предоставя услугите си на всички държави членки.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 31 във връзка с установяването на изискванията спрямо данните, необходими за развитие на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, посочен в член 5, параграф 1.
8. Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане посочена в член 30, параграф 4, относно:
а)
техническите спецификации за посочения в член 5, параграф 1 компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, по отношение на изпълнението му;
б)
техническите спецификации за посочения в член 6 космически компонент на „Коперник“ по отношение на неговото изпълнение и развитие въз основа на изискванията на ползвателите.
9. Комисията предоставя своевременно на държавите членки и на Европейския парламент цялата необходима информация, свързана с програма „Коперник“, по-конкретно по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Коперник“, графика и изпълнението, възлагането на обществени поръчки и оценката на управлението на правата върху интелектуалната собственост.
Член 10
Роля на Европейската космическа агенция
1. Комисията сключва споразумение за делегиране с ЕКА), с което ѝ възлага следните задачи:
а)
да осигурява техническата координация на космическия компонент на „Коперник“;
б)
да определи цялостната системна архитектура на космическия компонент на „Коперник“ и неговото развитие въз основа на изискванията на ползвателите, съгласувани от Комисията;
в)
да управлява разпределените средства;
г)
да осигурява процедурите за мониторинг и контрол;
д)
да разработва нови специални мисии;
е)
да възлага обществени поръчки за повтарящи се специални мисии;
ж)
да управлява специалните мисии с изключение на управляваните от Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) по параграф 2 от настоящия член;
з)
да координира схема за достъп на услугите по „Коперник“ до данни от допринасящи мисии;
и)
да възлага обществени поръчки за право на достъп и да договаря условията за използване на сателитни данни за търговски цели, необходими за услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
2. Комисията сключва споразумение за делегиране с EUMETSAT, с което ѝ възлага да отговаря за управлението на специални мисии и да предоставя достъп до данни от допринасящи мисии съобразно своя мандат и експертен опит.
3. Споразумението за делегиране с ЕКА и EUMETSAT се сключва въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
4. В съответствие с член 60 от Финансовия регламент ЕКА и EUMETSAT действат, по целесъобразност, като възлагащи органи със способност за вземане на решения по отношение на извършването и координирането на възложените им задачи за възлагане на обществени поръчки.
5 Доколкото е необходимо за делегираните задачи и делегираното изпълнение на бюджета, в споразуменията за делегиране се определят общите условия за управление на средствата, поверени на ЕКА и EUMETSAT, и по целесъобразност се взема под внимание дългосрочният сценарий на ЕКА. По-специално в тях се определят дейностите, които трябва да се изпълняват по отношение на развитието и експлоатацията на космическия компонент на „Коперник“ и възлагането на обществени поръчки във връзка с него, съответното финансиране, процедурите за управление и мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при неточно изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати и възлагането на обществени поръчки, както и правилата по отношение на собствеността върху всички материални и нематериални активи.
6. Мерките за наблюдение и контрол предвиждат по-специално система за прогнозиране на разходите, системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при разминаване между предвидения бюджет, изпълнението и графика - корективни действия, за да се гарантира изпълнението на дейностите в рамките на отпуснатия бюджет.
7. С комитета „Коперник“, се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 3 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, с ЕКА и EUMETSAT.
8. Комисията информира комитета „Коперник“ за резултатите от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите с образувания от частния сектор, които ЕКА и EUMETSAT трябва да сключат, включително информацията, свързана с договорите за подизпълнение.
Член 11
Оператори на услуги
1. Посредством споразумения за делегиране или договорни споразумения Комисията може да възлага изпълнението на задачите по компонента, свързан с предоставянето на услуги, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и наличния специфичен експертен опит, мандат, капацитет за експлоатация и управление, inter alia на следните образувания:
а)
Европейската агенция за околната среда;
б)
Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex);
в)
Европейската агенция по морска безопасност;
г)
Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN);
д)
Европейския център за средносрочна прогноза за времето;
е)
други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи.
Споразуменията за делегиране с операторите на услуги се сключват въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
2. При избора на образуванията, посочени в параграф 1, надлежно се взема предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванията, както и върху техните финансови и човешки ресурси.
3. С комитета „Коперник“ се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 1 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът по „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, и от операторите на услуги.
Член 12
Работна програма на Комисията
1. Комисията приема чрез акт за изпълнение годишна работна програма за „Коперник“ в съответствие с член 84 от Финансовия регламент.
2 Годишната работна програма съдържа план за изпълнение, в който подробно са изложени действия, отнасящи се до компонентите на „Коперник“, посочени в членове 5, 6 и 7, и е ориентирана към бъдещето, като отчита променящите се потребности на ползвателите и технологичното развитие.
3. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4 от настоящия регламент.
Член 13
Сътрудничество с държавите членки
1. Комисията си сътрудничи с държавите членки за подобряване на обмена на данни и информация помежду им и насърчава развитието на разпространението на данни на регионално и местно равнище. Комисията се стреми да направи необходимото за това изискваните данни и информация да бъдат на разположение на „Коперник“. Допринасящите мисии, обслужващата инфраструктура и in situ инфраструктурата на държавите членки представляват съществен принос към програмата.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията може да приема мерки за насърчаване използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ от държавите членки, както и за подкрепа на достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята. Тези мерки не може да оказват въздействие, което води до нарушаване на свободната конкуренция. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
ГЛАВА III
Обществени поръчки
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 14
Общи принципи
Без да се засягат член 8, параграф 7 и мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към „Коперник“ се прилага Финансовият регламент, и по-специално принципите за свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, за осъществяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, за ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки и към критериите за подбор и възлагане на обществените поръчки и за всяка друга съответна информация, която дава равни възможности за всички потенциални оференти.
Член 15
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи преследват следните цели при своите покани за представяне на оферти:
а)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и най-отворено участие от страна на всички икономически оператори, и по-специално на нови стопански субекти и МСП, включително чрез стимулиране на договарянето с подизпълнители от страна на участниците в тръжните процедури;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта от само един доставчик;
в)
използване на предходните инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентности, като същевременно се гарантира, че се спазват правилата за конкурентно възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, по целесъобразност, на повече от един източник с оглед осигуряване на по-добър цялостен контрол върху „Коперник“ и свързаните с това разходи и график;
д)
отчитане по целесъобразност на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугите или работата, предмет на тръжната процедура.
РАЗДЕЛ II
Специални разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 16
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възложителят предприема подходящите мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предходно участие на даден икономически оператор в дейности във връзка с тези, които са обект на обществената поръчка:
а)
може да предостави на дадения икономически оператор значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно равното третиране, или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането на обществените поръчки или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, равното третиране или поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор.
Член 17
Сигурност на информацията
В случай на договори, които включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган уточнява в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 18
Надеждност на доставките
Възлагащият орган уточнява в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките и с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 19
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Договорът за обществена поръчка с условни етапи съдържа един фиксиран етап с бюджетно задължение, което поражда окончателен ангажимент по отношение на извършването на дейностите, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват конкретните характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-конкретно се определят предметът на обществената поръчка, стойността или начините за определянето ѝ и договореностите за предоставянето на дейности, доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията на фиксирания етап са част от едно съгласувано цяло, също както и задълженията на всеки условен етап, като се вземат под внимание задълженията на предишните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап подлежи на решение на възлагащия орган, което се свежда до знанието на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за изчакването или неизпълнението, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че дейностите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са извършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
Член 20
Обществени поръчки със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на определен таван и при условията по параграф 2.
Стойността, която се заплаща за такива договори, представлява възстановяване на всички преки разходи, направени от изпълнителя във връзка с изпълнението на договора, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктура, необходими за изпълнението на договора. Към тези разходи се добавя фиксирана сума за покриване на непреките разходи и печалбата или сума за покриване на непреките разходи и стимулираща добавка в зависимост от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика за изпълнение.
2. Възлагащият орган може да избере да сключи договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно точно да се определи твърда стойност и ако може обосновано да се покаже, че такава твърда стойност би била неестествено висока поради несигурността във връзка с изпълнението на обществената поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложни характеристики или характеристики, изискващи използването на нова технология, и поради това е свързана със значителен брой технически рискове, или
б)
дейностите, които са обект на договора за обществената поръчка, поради оперативни съображения трябва да започнат веднага, макар все още да не е възможно окончателно да се определи твърда стойност, понеже съществуват значителни рискове или изпълнението на договора зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът за договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, е максималната стойност, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация в процедура за възлагане на обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, се уточняват:
а)
видът обществена поръчка, т.е. дали е обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на даден таван;
б)
при обществена поръчка със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение - елементите от договора, за които стойността се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
общият размер на тавана;
г)
критериите за подбор, които трябва да дават възможност за оценка на достоверността на предвидения бюджет, възстановимите разходи, механизмите за определяне на тези разходи и печалбата, посочени в офертата;
д)
видът на добавената сума по параграф 1, която трябва да се прилага към преките разходи;
е)
правилата и процедурите за допустимостта на разходите, предвидени от участника в тръжната процедура за изпълнението на договора, при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да спазват участниците в тръжните процедури;
з)
при трансформиране на договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност - условията за трансформирането.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
а)
са действително направени по време на срока на договора, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктура и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими за цялата им покупна цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан чрез изменения на първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора;
г)
произтичат от изпълнението на договора и са направени във връзка с него;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните стандарти, посочени в документацията за участие в процедурата за възлагане на обществена поръчка и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
ж)
не представляват дерогация от условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, както и за правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, които иска да му се възстановят, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и тяхното възстановяване се отказва.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на правилното изпълнение на договорите със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение:
а)
определя възможно най-реалистичен таван, който да дава възможност за гъвкавост с оглед отчитане на техническите трудности;
б)
трансформира договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна стойност при изпълнението на договора. За целта той определя условията за трансформиране на договор със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение в договор с твърда и окончателна стойност;
в)
прилага мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-конкретно система за прогнозиране на очакваните разходи;
г)
определя принципите, инструментите и процедурите, които са целесъобразни за изпълнението на договорите, по-конкретно за установяване и проверка на допустимостта на разходите, заявени от изпълнителя или неговите подизпълнители при изпълнението на договора, и за внасянето на изменения към договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните правила, посочени в договора, и задължението да представят счетоводни документи, които следва да дават вярна и точна представа за отчетите;
е)
прави необходимото за гарантиране ефективността на принципите, инструментите и процедурите по буква г) през целия срок на изпълнение на договора.
Член 21
Промени
Възлагащият орган и изпълнителите могат да въведат промени в договора чрез изменение, при условие че то отговаря едновременно на следните условия:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха дали възможност да се приемат участници, различни от тези, които са били допуснати, или да се приеме оферта, различна от първоначално приетата.
Член 22
Възлагане на подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от поръчката чрез конкурентно възлагане на подходящите нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата, към която оферентът принадлежи, по-специално на нови стопански субекти и МСП.
2. Възлагащият орган уточнява изискваната част от договора, която да бъде възложена на подизпълнители, под формата на диапазон, ограничен от минимален и максимален процент. Възлагащият орган гарантира, че този процент е пропорционален и взема под внимание естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако участникът посочи в своята оферта, че не възнамерява да отстъпва на подизпълнител никакъв дял от поръчката или пък да отстъпи дял, по-малък от диапазона, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от участника, избран за изпълнител на договора. Той обосновава писмено този отказ, който може да се основава само на критериите, приложени за подбора на участниците за основната обществена поръчка.
ГЛАВА IV
Политика в областта на данните и сигурността
Член 23
Политика в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. Политиката в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ за действията, финансирани по „Коперник“, е в подкрепа на целите, посочени в член 4, и на следните цели:
а)
стимулиране на използването и споделянето на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“;
б)
укрепване на европейските пазари за наблюдение на Земята, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и разкриване на работни места;
в)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“;
г)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. Данните от специални мисии и информацията по „Коперник“ се предоставят чрез платформи за разпространение на данни по „Коперник“ съгласно предварително определени технически условия, изцяло, свободно и безплатно при спазване на следните ограничения:
а)
лицензионните условия във връзка с данни и информация, принадлежащи на трети страни;
б)
форматите, характеристиките и средствата за разпространение;
в)
интересите в областта на сигурността и външните отношения на Съюза или на неговите държави членки;
г)
риска от нарушаване на дейността на системата за изготвяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ по причини, свързани с безопасността, или по технически причини.
д)
осигуряването на надежден достъп до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ за европейските ползватели.
Член 24
Условия и ограничения при достъпа и използването на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 31, отнасящи се до:
а)
условията и процедурите във връзка с достъпа до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, тяхната регистрация и ползване, включително по отношение на средствата за разпространение;
б)
специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, включително приоритета при достъп;
в)
критериите и процедурите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права.
2. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4, отнасящи се до:
а)
техническите спецификации за предаването и използването на данни от специални мисии, предавани до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“;
б)
техническите спецификации за архивиране на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“.
3. Комисията определя съответните условия и процедури за лицензиране за данните от специални мисии и информацията по програма „Коперник“ и за предаването на спътникови данни до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
Член 25
Защита на интересите в областта на сигурността
1. Комисията прави оценка на рамката за сигурност на „Коперник“, като взема предвид посочените в член 4 цели. За да постигне това, Комисията извършва оценка на необходимите мерки за сигурност, които трябва да са насочени към избягване на всякакви рискове или заплахи за интересите или сигурността на Съюза или неговите държави членки, по-специално за да гарантира съответствие с принципите, предвидени в Решение 2001/844/ЕО и Решение 2013/488/ЕС.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, посредством актове за изпълнение, определя необходимите технически спецификации във връзка със сигурността за „Коперник“, Актовете за изпълнение се приемат н съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
3. При определянето на техническите спецификации на рамката за сигурност, посочена в параграф 2, Комисията може да се подпомага от независими експерти от държавите членки.
4. Независимо от параграф 2, Съветът приема мерки, които да се прилагат, когато сигурността на Съюза или неговите държави членки може да бъде засегната от данни и информация, предоставени по „Коперник“.
5. Когато в рамките на „Коперник“ се създава или обработва класифицирана информация на ЕС, всички участници осигуряват степен на защита, равностойна на предвиденото в правилата, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО и в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
ГЛАВА V
РАЗНИ
Член 26
Международно сътрудничество
1. Следните държави или международни организации могат да участват в „Коперник“ въз основа на подходящи споразумения:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
б)
страните кандидатки, както и потенциални кандидатки, в съответствие с конкретните рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи и условия за участие на тези държави в програми на Съюза;
в)
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в букви а) и б), и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие.
2. Държавите или международните организации, посочени в параграф 1, могат да предоставят финансова подкрепа или непарични вноски за „Коперник“. Тази финансова подкрепа и тези вноски се разглежда като външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 2 от Финансовия регламент и са допустими по реда и условията на споразумението, сключено със съответната трета държава или международна организация.
3. Програма „Коперник“ може да обхваща международното координиране на системите за наблюдение и свързания с това обмен на данни, за да се подсилят глобалното измерение и допълващият характер на програмата, като се отчитат съществуващите международни споразумения и процеси на координиране.
Член 27
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по „Коперник“, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми, а когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата „Коперник“.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15)с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по „Коперник“.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, в договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от изпълнението на „Коперник“, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответната си компетентност.
Член 28
Собственост
1. Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програма „Коперник“. За тази цел се, когато е необходимо, се сключват споразумения с трети страни по отношение на съществуващите права на собственост.
2. Редът и условията за прехвърляне на собствеността на Съюза се определят в посочените в параграф 1 споразумения.
3. Посредством подходяща рамка Комисията осигурява оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, Комисията осъществява по възможно най-ефективен начин управлението на правата върху интелектуалната собственост, свързани с програма „Коперник“, като отчита необходимостта от защита и придаване на стойност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участващите страни, както и потребността от хармонично развитие на пазарите и на новите технологии и непрекъснатостта на предоставяне на услугите. За целта Комисията прави необходимото за това договорите, сключени по „Коперник“, да съдържат възможността за прехвърляне или за лицензиране на правата върху интелектуална собственост, възникващи при работата, извършвана в рамките на програмата.
Член 29
Подпомагане на Комисията
Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти от различни области, свързани с обхвата на „Коперник“,от широк кръг заинтересовани участници, включително представители на ползвателите на програмата и национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство, като целта е експертите да предоставят на Комисията необходимия технически и научен опит, както и да представят гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като отчитат съществуващите инициативи, свързани с тази област, на равнище ЕС и на национално и регионално равнище.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитета Коперник“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Комитетът „Коперник“ заседава в специални състави, особено във връзка с въпросите на сигурността („съвет по сигурността“).
2. Комитетът „Коперник“ създава в съответствие с процедурния си правилник „форум на ползвателите“ като работна група, която да предоставя на комитета „Коперник“ становища във връзка с изискванията на ползвателите.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Представителите на образуванията, на които са възложени задачи по „Коперник“, участват по целесъобразност като наблюдатели в работата на Комитета „Коперник“ при условията, определени в процедурния му правилник.
6. Споразуменията, сключени от Съюза съгласно член 26, могат да предвиждат участието по целесъобразност на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета „Коперник“ при условията, предвидени в процедурния му правилник.
7. Комитетът „Коперник“ заседава редовно, за предпочитане веднъж на всеки три месеца. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка на програмата. В тези доклади се съдържа общ преглед на състоянието и новостите във връзка с „Коперник“, по-специално що се отнася до управлението на рисковете, разходите, графика, изпълнението, възлагането на обществени поръчки и съответните становища, предоставяни на Комисията.
Член 31
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 се предоставя на Комисията за срока на действие на „Коперник“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 7 и член 24, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегираните актове, приети съгласно член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 32
Оценка
1. До 31 декември 2017 г., след консултация с имащи отношение заинтересовани страни, Комисията изготвя доклад за оценка за постигането на целите по всички задачи, финансирани по програма „Коперник“, с оглед на техните резултати и въздействие, тяхната европейска добавена стойност и ефикасността при използването на ресурсите. Оценката обхваща актуалността на всички цели, както и приноса на предприетите мерки за постигане на целите, посочени в член 4, преглед на организационната структура и обхвата на предоставяните услуги. Оценката обхваща и евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции (включително Европейската агенция за ГНСС) и по целесъобразност се придружава от подходящи законодателни предложения.
По-специално, предмет на оценката е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята.
2. Комисията изготвя посочената в параграф 1 оценка в тясно сътрудничество с операторите и ползвателите на програма „Коперник“, и проучва ефективността и ефикасността на програмата и приноса ѝ за постигането на целите, посочени в член 4. Комисията съобщава резултата от тази оценка на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите и ако е необходимо - предлага подходящи мерки.
3. Комисията може, при необходимост с помощта на независими образувания, да предприема оценка на методите за осъществяване на проектите, както и на въздействието от тяхното изпълнение, за да прецени дали са постигнати целите, включително тези, които се отнасят до опазването на околната среда.
4. Комисията може да поиска от държава членка да представи конкретна оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани по настоящия регламент, или, когато това е подходящо, да ѝ предостави информацията и помощта, необходими за извършване на оценка на такива проекти.
Член 33
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 911/2010 се отменя.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010, остават валидни.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕС) № 911/2010 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението.
Член 34
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 377/2014
z 3. apríla 2014,
ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené do rozvoja kozmických činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie, známe ako „Bavenský manifest“. Manifest obsahoval výzvu, aby sa prijal dlhodobý záväzok rozvíjať služby kozmického monitorovania životného prostredia, pričom sa majú využiť a ďalej rozvíjať európske zručnosti a technológie. V roku 2005 Únia prijala strategické rozhodnutie rozvíjať spoločne s ESA nezávislú európsku kapacitu na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti.
(2)
Na základe tejto iniciatívy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 (3) ustanovil európsky program monitorovania Zeme (GMES) a pravidlá týkajúce sa realizácie jeho počiatočnej prevádzky.
(3)
Zatiaľ čo program ustanovený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014-2020 ustanovenom nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (4), skratka „GMES“ by sa mala nahradiť názvom „Copernicus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom základných služieb.
(4)
Program Copernicus je založený na partnerstve medzi Úniou, ESA a členskými štátmi. Mal by preto vychádzať z existujúcich európskych a vnútroštátnych kapacít, ktoré by sa mali doplniť novými, spoločne vyvinutými aktívami. Komisia by v záujme uplatnenia tohto prístupu mala vyvíjať snahu o udržiavanie dialógu s ESA a členskými štátmi, ktoré vlastnia relevantné kozmické aktíva a aktíva in situ.
(5)
V záujme dosiahnutia svojich cieľov by sa programom Copernicus mala zabezpečiť nezávislá kapacita Únie pre pozorovanie z kozmického priestoru a poskytovanie operačných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti, pričom sa budú plne rešpektovať vnútroštátne mandáty týkajúce sa oficiálnych varovaní. Program by takisto by mal využívať dostupné podporné misie a údaje in situ poskytované najmä členskými štátmi. Program Copernicus by mal podľa možností čo najviac využívať kapacity pre kozmické pozorovania a služby členských štátov. Program Copernicus by mal tiež využívať kapacity obchodných iniciatív v Európe, a prispieť tak k vytváraniu životaschopného komerčného kozmického odvetvia v Európe. Okrem toho by sa mali podporovať systémy optimalizácie prenosu údajov, aby sa ešte viac skvalitnili spôsobilosti, ktorými možno reagovať na rastúci dopyt používateľov po údajoch, ktoré sú prenášané takmer v reálnom čase.
(6)
S cieľom podporovať a uľahčovať využívanie technológií pozorovania Zeme miestnymi orgánmi a malými a strednými podnikmi (MSP) by sa mali podporovať vyhradené siete pre distribúciu údajov z programu Copernicus vrátane celoštátnych a regionálnych orgánov.
(7)
Cieľom programu Copernicus by malo byť poskytovanie presných a spoľahlivých informácií v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prispôsobených potrebám používateľov a podporovanie ostatných politík Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom, dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou a civilnou bezpečnosťou, spoluprácou s tretími krajinami a humanitárnou pomocou.
(8)
Program Copernicus by sa mal považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO).
(9)
Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s ďalšími relevantnými nástrojmi a opatreniami Únie, najmä opatreniami v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, a nástrojmi v oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže a medzinárodnej spolupráce, a v súlade s európskymi navigačnými satelitnými systémami (Galileo a EGNOS). Údaje z programu Copernicus by mali byť v súlade s priestorovými referenčnými údajmi členských štátov, ako aj s vykonávacími predpismi a technickými usmerneniami infraštruktúry pre priestorové informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Prostredníctvom programu Copernicus by sa takisto mal doplniť spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) uvedený v oznámení Komisie z 1. februára 2008 s názvom K spoločnému systému environmentálnych informácii (SSEI) a činnostiam Únie v oblasti reakcie na núdzové situácie. Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovanom použití informácií verejného sektora, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, vytvorenie podmienok podporujúcich rozvoj služieb a prispievanie k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. Údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus by mali byť k dispozícii zdarma a otvorene, aby sa podporila Digitálna agenda pre Európu uvedená v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu.
(10)
Program Copernicus je program, ktorý sa má vykonávať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Mal by byť prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa najmä prostredníctvom rozvoja účinnej politiky v oblasti kozmického priestoru poskytli nástroje na riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti. Program Copernicus by mal tiež podporovať vykonávanie európskej politiky v oblasti kozmického priestoru a podporovať rast európskych trhov údajov a služieb z kozmického priestoru.
(11)
Program Copernicus by tiež mal ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti výskumu a inovácie týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a aplikácií na pozorovanie Zeme pomocou diaľkového prieskumu, vzdušných a in situ technológií a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské výzvy. Komisia by mala zabezpečiť príslušný synergický účinok, transparentnosť a jednoznačnosť rozdielnych aspektov programu Copernicus.
(12)
Vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by mal vychádzať z analýzy možností s cieľom vyhovieť meniacim sa požiadavkám používateľov vrátane požiadaviek súvisiacich s verejným obstarávaním zo strany národných/verejných misií a komerčných poskytovateľov v Európe, špecifikáciou nových špecializovaných misií, medzinárodnými dohodami zabezpečujúcimi prístup k neeurópskym misiám a európskym trhom v oblasti pozorovania Zeme.
(13)
Z dôvodu jednoznačnosti a na uľahčenie kontroly nákladov by maximálna suma, ktorú Únia pridelila na vykonávanie činností programu Copernicus, mala byť rozdelená do jednotlivých kategórií. V záujme pružnosti a zabezpečenia bezproblémového fungovania programu Copernicus by však Komisia mala byť schopná prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie do inej.
(14)
Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého fungovania, nepretržitej dostupnosti a bezpečnosti zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus. Zvyšujúce sa riziko zrážky s inými satelitmi a kozmickým odpadom predstavuje vážnu hrozbu pre zložku „kozmický priestor“ programu Copernicus. Činnosti programu Copernicus by preto mali zahŕňať ochranu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jeho fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Úmerný príspevok na náklady na služby, ktoré by boli schopné poskytnúť takúto ochranu, by sa v čo najväčšej možnej miere mohol v tejto súvislosti financovať z rozpočtu prideleného na program Copernicus na základe dôsledného riadenia nákladov a úplného súladu s maximálnou sumou 26, 5 milióna EUR v bežných cenách ustanovenou v tomto nariadení. Tento príspevok by sa mal použiť iba na poskytovanie údajov a služieb a nie na nákup infraštruktúry.
(15)
S cieľom zlepšiť vykonávanie programu Copernicus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala prijať ročný pracovný program, ktorý bude obsahovať plán vykonávania opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov programu Copernicus. Tento plán vykonávania by mal byť orientovaný na budúcnosť a mal by obsahovať podrobný opis opatrení potrebných na vykonávanie programu Copernicus s prihliadnutím na meniace sa potreby používateľov a technický vývoj.
(16)
Vykonávanie zložky „služby“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Tým by sa tiež podporilo verejné využívanie služieb, keďže používatelia by mohli predvídať, aká bude dostupnosť a vývoj služieb, ako i spolupráca s členskými štátmi a inými stranami. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie všetkých služieb programu Copernicus a venovať sa ich aspektom, akými sú rozsah, architektúra, portfóliá technických služieb, orientačný rozpis a plánovanie nákladov, úroveň výkonnosti, potreby spojené s prístupom k údajom z kozmického pozorovania a pozorovania in situ, vývoj, normy, archivácia a šírenie údajov.
(17)
Vykonávanie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie činností, ktoré sa majú podporovať v rámci zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, a ich orientačný rozpis a plánovanie nákladov. Keďže program Copernicus by mal vychádzať z investícií Únie, ESA a členských štátov v rámci Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť, v rámci činností patriacich do zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by sa podľa potreby mali zohľadniť prvky dlhodobého scenára (LTS) ESA, ktorý je dokumentom, ktorý pripravuje a aktualizuje ESA a v ktorom sa stanovuje celkový rámec zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus.
(18)
Program Copernicus by mal vychádzať z potrieb používateľov, a preto si vyžaduje nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby.
(19)
Medzinárodný rozmer programu Copernicus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takáto výmena je nákladovo efektívnejšia ako systémy nákupu údajov a posilňuje globálny rozmer programu Copernicus.
(20)
V Dohode o Európskom hospodárskom priestore (EHP) a v rámcových dohodách s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť iných tretích krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť prostredníctvom medzinárodných dohôd uzavretých na tento účel.
(21)
Členské štáty, tretie krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť prispievať na programy na základe príslušných dohôd.
(22)
Celkovú zodpovednosť za program Copernicus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť priority a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a dohľad nad ním. Rovnako by mala vyvíjať osobitné úsilie o zvýšenie povedomia verejnosti o význame kozmických programov pre európskych občanov. Mala by Európskemu parlamentu a Rade včas poskytovať všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus.
(23)
Komisia by sa pri vykonávaní programu Copernicus mala podľa potreby opierať o európske medzivládne organizácie, s ktorými už nadviazala partnerstvá, a to najmä s ESA, pokiaľ ide o technickú koordináciu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, vymedzenie jej architektúry, rozvoj a zaobstaranie kozmických aktív, prístup k údajom a prevádzku špecializovaných misií. Okrem toho by sa Komisia mala opierať o Európsku organizáciu pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT), pokiaľ ide o prevádzku špecializovaných misií v súlade s jej odbornými skúsenosťami a mandátom.
(24)
Vzhľadom na partnerský charakter programu Copernicus a s cieľom zabrániť duplicite technických odborných znalostí by sa vykonávanie programu Copernicus mala delegovať na subjekty s vhodnou technickou a odbornou kapacitou. Takéto subjekty by sa mali nabádať aby, pokiaľ ide o vykonávanie týchto úloh, v primeranom rozsahu umožnili súťaž v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
(25)
Súčasťou programu Copernicus by mala byť zložka „služby“, ktorou sa zabezpečí poskytovanie informácií v oblastiach monitorovania atmosféry, monitorovania morského prostredia, monitorovania krajiny, zmeny klímy, riadenia mimoriadnych situácií a bezpečnosti. Program Copernicus by mal najmä poskytovať informácie o stave atmosféry, a to aj na miestnej, celoštátnej, európskej a celosvetovej úrovni; informácie o stave oceánov, a to aj zriadením osobitného európskeho zoskupenia pre monitorovanie morského prostredia; informácie, ktoré napomáhajú monitorovanie krajiny a tým podporujú vykonávanie miestnych, celoštátnych a európskych politík; informácie, ktorými sa podporí adaptácia na zmenu klímy a jej zmiernenie; geopriestorové informácie na podporu riadenia mimoriadnych situácií, a to aj preventívnymi opatreniami, ako aj na podporu civilnej bezpečnosti vrátane podpory pre vonkajšiu činnosť Únie. Komisia by mala určiť vhodné zmluvné dojednania na podporu udržateľnosti poskytovania služieb.
(26)
Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a osobitnými odbornými znalosťami, môže sa Komisia pri vykonávaní zložky „služby“ programu Copernicus opierať o príslušné subjekty, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN), Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF) a ostatné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov, alebo o akýkoľvek iný relevantný orgán, na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Pri výbere subjektu by sa mala náležite zohľadňovať nákladová efektívnosť poverenia takými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektu, ako aj na jeho finančné a ľudské zdroje.
(27)
Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie sa už aktívne podieľa na iniciatíve GMES a realizácii počiatočnej prevádzky programu GMES zriadeného nariadením (EÚ) č. 911/2010. Komisia by sa aj naďalej mala spoliehať na vedeckú a technickú podporu JRC pri vykonávaní programu Copernicus.
(28)
Verejné obstarávanie zo strany subjektov poverených vykonávaním programu Copernicus by malo byť v súlade s predpismi Únie alebo rovnocennými medzinárodnými normami o verejnom obstarávaní v rozsahu, v ktorom to umožňujú ustanovenia o verejnom obstarávaní v nariadení o rozpočtových pravidlách. Konkrétne potrebné úpravy týchto predpisov, ako aj dojednaní o predlžovaní existujúcich zmlúv by sa mali vymedziť v zodpovedajúcich dohodách o delegovaní. Cieľom by v prvom rade malo byť dosiahnutie čo najlepšej protihodnoty za vynaložené prostriedky, riadenie nákladov, zmierňovanie rizík, zlepšovanie efektívnosti a zníženie závislosti od jedného dodávateľa. Mal by sa zabezpečiť otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyslu na všetkých úrovniach, najmä nových subjektov a MSP. Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia a dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus a jeho nákladov a harmonogramu by sa mali vždy, keď je to možné, dodávky získavať z viacerých zdrojov. Navyše by sa vo všetkých oblastiach týkajúcich sa pozorovania Zeme mal v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou, zachovávať a presadzovať rozvoj európskeho priemyslu.
(29)
Malo by sa čo najviac zmierniť riziko nedostatočného alebo žiadneho plnenia zmluvy. Na tento účel by dodávatelia mali preukázať udržateľnosť svojho zmluvného plnenia, pokiaľ ide o prijaté záväzky a trvanie zmlúv. Verejní obstarávatelia by preto podľa potreby mali spresniť požiadavky týkajúce sa spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb. Okrem toho v prípade nákupu tovarov a služieb citlivej povahy môžu verejní obstarávatelia podrobiť takýto nákup osobitným požiadavkám, najmä s cieľom zaistiť bezpečnosť informácií. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programu Copernicus a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže.
(30)
S cieľom lepšie posúdiť celkové náklady produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania, vrátane ich dlhodobých prevádzkových nákladov by sa počas obstarávania podľa potreby mali zohľadniť celkové náklad počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom obstarávania, a to použitím prístupu založeného na nákladovej efektívnosti, ako je napríklad stanovenie nákladov počas celého životného cyklu v prípade obstarávania, pri ktorom je najdôležitejším kritériom na udelenie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka. Verejný obstarávateľ by na tento účel mal zaistiť, že metodika, ktorá sa má použiť na výpočet nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, sa výslovne uvádza v zmluvných dokumentoch alebo v oznámení o zmluve a že umožňuje overenie presnosti informácií poskytnutých uchádzačmi.
(31)
Verejný obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel subdodávateľského plnenia. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre program Copernicus príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy vopred určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie.
(32)
S cieľom dodržať maximálnu sumu programu Copernicus čo najširšou elimináciou technických a časových rizík a nákladov, ktoré s nimi súvisia, a zabezpečiť nepretržitú spoľahlivosť dodávok by sa v rámci programu mali čo najviac využívať už zrealizované finančné a infraštrukturálne investície verejného sektora, ako aj priemyselné skúsenosti a odborné znalosti, ktoré sa získali takýmito investíciami do GMES. Obzvlášť to platí, pokiaľ ide o zložku programu Copernicus „kozmický priestor“ a jeho pozemný segment, ktoré vyvinula ESA a jej účastnícke štáty v kontexte dobrovoľného programu zložky „kozmický priestor“ v rámci GMES s finančnou účasťou Únie. Verejný obstarávateľ by v takom prípade mal riadne zvážiť použitie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo rovnocenného oznámenia.
(33)
Na účely dosiahnutia cieľov programu Copernicus udržateľným spôsobom je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu Copernicus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych organizácií, ako aj koordinácie so súkromným sektorom, do programu Copernicus pomáhať výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“), pričom by sa mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity a zisťovať nedostatky, ktoré treba riešiť na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní uceleného vykonávania programu Copernicus. Keďže riadna správa vecí verejných si vyžaduje jednotné riadenie programu Copernicus, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci výboru programu Copernicus by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia subjektov poverených plnením rozpočtu. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci výboru programu Copernicus zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Takíto zástupcovia by nemali mať právo zúčastňovať sa na hlasovacích postupoch výboru programu Copernicus.
(34)
Činnosť subjektov, na ktorých Komisia delegovala vykonávanie, by sa tiež mala vyhodnocovať prostredníctvom ukazovateľov dosiahnutých výsledkov. Pomocou nich by Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách programu Copernicus a jeho vykonávaní.
(35)
Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1159/2013 (9) sa stanovili registračné a licenčné podmienky pre používateľov GMES a vymedzili kritériá na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES.
(36)
Údaje a informácie získané v rámci programu Copernicus by sa používateľom mali sprístupniť v plnom rozsahu, otvorene a bezplatne s výhradou primeraných podmienok a obmedzení, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa posilnili európske trhy v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúce odvetvia, s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest.
(37)
Komisia by mala spolupracovať s poskytovateľmi údajov s cieľom dohodnúť podmienky udeľovania licencií v súvislosti s údajmi tretích strán, aby sa umožnilo ich používanie v rámci programu Copernicus, a to v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán.
(38)
Mali by sa zohľadniť prístupové práva k údajom misie programu Copernicus Sentinel udelené v rámci programu pre zložku GMES „kozmický priestor“, ktoré 24. septembra 2013 schválila rada ESA pre program pozorovania Zeme.
(39)
Vzhľadom na to, že program Copernicus je civilný program pod civilnou kontrolou, prioritou by malo byť získavanie údajov a produkcia informácií vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení, ktoré nepredstavujú riziko alebo ohrozenie bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov. Môže však byť potrebné chrániť niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, aby sa zabezpečil ich bezpečný obeh v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a preto by všetci účastníci programu Copernicus mali zaručiť úroveň ochrany utajovaných skutočností EÚ rovnocennú s tou, ktorá sa stanovuje v ustanoveniach o bezpečnosti uvedených v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostných predpisoch Rady uvedených v prílohách k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ (11).
(40)
Vzhľadom na to, že niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo členských štátov, Rada by mala mať v riadne odôvodnených prípadoch právomoc prijať opatrenia s cieľom zaoberať sa rizikami a ohrozením bezpečnosti Únie alebo členských štátov.
(41)
Únia by mala byť vlastníkom všetkého hmotného a nehmotného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programu Copernicus. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné dojednania. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia o vlastníctve nehmotných aktív stanovené v tomto nariadení sa nevzťahujú na nehmotné práva, ktoré nie sú v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov prenosné. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, aby Únia v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, sprístupnila takýto majetok tretím stranám alebo sa ho zbavila. Únia by najmä mala byť schopná prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce v rámci programu Copernicus alebo udeľovať na ne licencie v záujme rýchleho rozšírenia služieb programu medzi nadväzujúcimi používateľmi.
(42)
Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí a ich predchádzania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
(43)
Keďže program Copernicus je komplexný, Komisii by mali pomáhať nezávislí experti z radov rozmanitých zainteresovaných strán, a to najmä experti, ktorých nominujú členské štáty pre otázky bezpečnosti, zástupcovia príslušných vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a používatelia programu Copernicus, aby jej poskytli potrebné technické a vedecké znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, pričom sa zohľadnia príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie a celoštátnych a regionálnych úrovniach.
(44)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, technickými špecifikáciami pre zložky „kozmický priestor“ a „služby“, bezpečnostnými aspektmi a opatreniami na podporu zosúlaďovania miery využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v členských štátoch a ich prístupu k technológii a vývoju v oblasti pozorovania Zeme, by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).
(45)
Keďže program Copernicus vychádza z potrieb používateľov, vyžaduje si nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. V záujme zvýšenia hodnoty spojenej s používateľmi by sa mali informácie od nich aktívne získavať prostredníctvom pravidelných konzultácií s konečnými používateľmi z verejného a súkromného sektora. Na tieto účely by sa mala zriadiť pracovná skupina (ďalej len „fórum používateľov“), ktoré by výboru programu Copernicus pomáhala určovať požiadavky používateľov, overovať súlad služieb a koordinovať používateľov vo verejnom sektore.
(46)
Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre rozvoj operačných služieb, podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus, ako aj ich registrácie a používania, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus a kritériá týkajúce sa obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v dôsledku konfliktu práv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(47)
Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa umožnili úpravy a zohľadnil nový vývoj. V hodnotení by sa mal posúdiť najmä účinok politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme. Hodnotenie by sa tiež malo zaoberať možnou budúcou účasťou relevantných európskych agentúr, ako je napríklad Agentúra pre európsky GNSS. V záujme maximalizácie výsledkov a zúročenia vedomostí a odborných znalostí nadobudnutých počas fáz vykonávania programu Copernicus by sa mali preskúmať nové modely organizácie pre budúce plánovanie, ktorými sa zabezpečia dlhodobé hospodárske záväzky.
(48)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu Copernicus, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože to bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale je ho možné z dôvodu rozsahu opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(49)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie, ktoré predstavuje hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (13) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(50)
Je vhodné zosúladiť dobu financovania podľa tohto nariadenia s dobou financovania stanovenou v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014.
(51)
Preto je tiež potrebné zrušiť nariadenie (EÚ) č. 911/2010 s cieľom vytvoriť vhodný rámec na riadenie a financovanie programu Copernicus a zabezpečiť, aby bol tento program v plnom rozsahu funkčný. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 by mali zostať platné v záujme zachovania ich kontinuity,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ A FINANČNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje program Copernicus ako program Únie pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (ďalej len „program Copernicus“) a ustanovujú sa pravidlá jeho vykonávania.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1. Program Copernicus je civilný program vychádzajúci z potrieb používateľov, ktorý je pod civilnou kontrolou a ktorý využíva existujúce vnútroštátne a európske kapacity a tiež zabezpečuje kontinuitu s činnosťami v rámci globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť.
2. Program Copernicus pozostáva z týchto zložiek:
a)
zložka „služby“, ktorou sa zabezpečuje poskytovanie informácií v týchto oblastiach: monitorovanie atmosféry, monitorovanie morského prostredia, monitorovanie krajiny, zmena klímy, riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť;
b)
zložka „kozmický priestor“, ktorou sa zabezpečuje udržateľné pozorovanie z kozmického priestoru pre oblasti služieb uvedené v písmene a);
c)
zložka „in situ“, ktorou sa zabezpečuje koordinovaný prístup k pozorovaniu prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení pre oblasti služieb uvedené v písmene a).
3. Medzi zložkami uvedenými v odseku 2 sa vytvoria príslušné prepojenia a rozhrania.
Článok 3
Vymedzenia pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„špecializované misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme, ktoré sa využívajú a uskutočňujú v rámci programu Copernicus, najmä misie Sentinel;
2.
„podporné misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme poskytujúce údaje, ktoré dopĺňajú údaje programu Copernicus získané špecializovanými misiami;
3.
„údaje získané špecializovanou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom špecializovaných misií, ktoré sa využívajú v rámci programu Copernicus;
4.
„údaje získané podpornou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom podporných misií, ktorým sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;
5.
„údaje in situ“ sú údaje získané pozorovaním prostredníctvom pozemných, morských alebo vzdušných senzorov, ako aj referenčné a pomocné údaje, v súvislosti s ktorými sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;
6.
„údaje a informácie tretích strán“ sú údaje a informácie vytvorené mimo programu Copernicus potrebné na uskutočnenie jeho cieľov;
7.
„údaje z programu Copernicus“ sú údaje získané špecializovanou misiou, údaje získané podpornou misiou a údaje in situ;
8.
„informácie z programu Copernicus“ sú informácie získané prostredníctvom služieb programu Copernicus uvedených v článku 5 ods. 1 na základe spracovania alebo modelovania údajov z programu Copernicus;
9.
„používatelia programu Copernicus“ sú:
a)
kmeňoví používatelia programu Copernicus: inštitúcie a orgány Únie, európske, národné, regionálne alebo miestne orgány, ktoré sú poverené vymedzením vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a);
b)
používatelia v oblasti výskumu: univerzity alebo akékoľvek iné výskumné a vzdelávacie organizácie;
c)
komerční a súkromní používatelia;
d)
charitatívne, mimovládne a medzinárodné organizácie.
Článok 4
Ciele
1. Program Copernicus prispieva k týmto všeobecným cieľom:
a)
monitorovanie Zeme na podporu ochrany životného prostredia a úsilia o civilnú ochranu a civilnú bezpečnosť;
b)
maximalizácia socio-ekonomických výhod a tým aj podpora stratégie Európa 2020 a jej cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom podpory využívania pozorovania Zeme v aplikáciách a službách;
c)
podpora vývoja konkurencieschopného európskeho priemyslu a služieb v oblasti kozmického priestoru a maximalizácia príležitostí pre európske podniky vyvíjať a poskytovať inovatívne systémy pozorovania Zeme a služby v tejto oblasti;
d)
zabezpečenie autonómneho prístupu k poznatkom o životnom prostredí a základným technológiám v oblasti pozorovania Zeme a geoinformačným službám a tým umožniť Európe dosiahnuť nezávislé prijímanie rozhodnutí a nezávislú činnosť;
e)
podpora a príspevok k európskym politikám, ako aj podpora globálnych iniciatív, ako je GEOSS.
2. Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v odseku 1 má program Copernicus tieto konkrétne ciele:
a)
poskytovať presné a spoľahlivé údaje a informácie používateľom programu Copernicus, a to na dlhodobom a udržateľnom základe, čím sa umožní poskytovať služby uvedené v článku 5 ods. 1, ako aj reagovať na požiadavky kmeňových používateľov programu Copernicus;
b)
poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom a informáciám získaným z pozorovania z kozmického priestoru na základe nezávislej európskej kapacity na pozorovanie Zeme s konzistentnými technickými špecifikáciami, vychádzajúc z existujúcich európskych a vnútroštátnych aktív a spôsobilostí a prípadne ich dopĺňajúc;
c)
poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom in situ vychádzajúc najmä z existujúcich kapacít prevádzkovaných na európskej a vnútroštátnej úrovni a z globálnych pozorovacích systémov a sietí.
3. Dosahovanie cieľov stanovených v odsekoch 1 a 2 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:
a)
údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus sprístupnené v súlade s príslušnými požiadavkami na úrovne poskytovaných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti;
b)
zvyšovanie dopytu po údajoch z programu Copernicus a informáciách z programu Copernicus, merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, zvyšovania počtu nadväzujúcich služieb a prostredníctvom rozširovania distribúcie v členských štátoch a Únii;
c)
využívanie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus inštitúciami a orgánmi Únie, medzinárodnými organizáciami a európskymi, celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi vrátane úrovne využívania a spokojnosti zo strany používateľov, ako aj ich prínosu pre európske spoločnosti;
d)
preniknutie na trh vrátane expanzie na existujúce trhy a vytváranie nových trhov, ako aj konkurencieschopnosť európskych prevádzkovateľov v nadväzujúcich odvetviach;
e)
nepretržitá dostupnosť údajov z programu Copernicus, ktoré podporujú služby programu Copernicus.
Článok 5
Zložka „služby“ programu Copernicus
1. Zložka „služby“ programu Copernicus obsahuje tieto služby:
a)
monitorovanie atmosféry, ktoré má poskytnúť informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Táto služba poskytuje najmä informácie pre systémy monitorovania kvality ovzdušia fungujúce na miestnej až celoštátnej úrovni, čím prispieva k monitorovaniu klimatických premenných zloženia atmosféry vrátane, ak je to realizovateľné, interakcie s lesnými pokrývkami;
b)
monitorovanie morského prostredia, ktoré má poskytnúť informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov a morí, pokiaľ ide o svetový oceán a európske regionálne morské oblasti s cieľom podporiť bezpečnosť na mori, príspevok k monitorovaniu odpadových tokov, morského prostredia a polárnych a pobrežných regiónov a morských zdrojov, ako aj meteorologické predpovede a monitorovanie klímy;
c)
monitorovanie krajiny, ktoré má poskytnúť informácie o využívaní krajiny a krajinnej pokrývke, kryosfére, zmene klímy a biofyzikálnych premenných vrátane ich dynamiky s cieľom podporiť environmentálne monitorovanie biodiverzity, pôdy, vnútrozemských a pobrežných vôd, lesov a vegetácie a prírodných zdrojov na globálnej až miestnej úrovni, ako aj všeobecné vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia, poľnohospodárstva, rozvoja, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry a dopravy;
d)
monitorovanie zmeny klímy, ktoré má poskytnúť informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu na podporu politík zameraných na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie. Prispieva najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných, analýz klímy, prognóz a ukazovateľov na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami adaptácie a zmiernenia pre rôzne spoločenské oblasti a odvetvia Únie, ktoré by z nich mohli mať prospech;
e)
riadenie mimoriadnych situácií, ktoré má poskytnúť informácie pre reakcie na núdzové situácie, pokiaľ ide o rôzne druhy katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva, geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne a úmyselne spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj pre činnosti v súvislosti s predchádzaním mimoriadnym situáciám, pripravenosťou a reakciou na ne a obnovou;
f)
bezpečnostná služba, ktorá má poskytnúť informácie pre riešenie problémov Európy v oblasti civilnej bezpečnosti, pre zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam, pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie bez toho, aby boli dotknuté dohody o spolupráci, ktoré sa môžu uzavrieť medzi Komisiou a rôznym orgánmi pôsobiacimi v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä Satelitné stredisko Európskej únie.
2. Poskytovanie služieb uvedených v odseku 1 zohľadní zásady subsidiarity a proporcionality, musí byť nákladovo efektívne a podľa potreby decentralizované, integrovať na európskej úrovni existujúce kapacity a údaje členských štátov získané z kozmického priestoru, in situ alebo referenčné údaje a kapacity, čím sa zamedzí zdvojovaniu. Je potrebné sa vyhnúť zberu nových údajov, ktoré zdvojujú existujúce zdroje, s výnimkou prípadu, ak je využívanie existujúcich alebo aktualizovateľných súborov údajov technicky nemožné, nákladovo neefektívne alebo ak nie je možné vykonať ho včas.
Tieto služby zahŕňajú prísne systémy kontroly kvality a poskytujú informácie o úrovni služieb vrátane ich dostupnosti, spoľahlivosti, kvality a včasného vykonávania.
3. S cieľom zabezpečiť vývoj služieb uvedených v odseku 1 a ich využívanie verejným sektorom sa vykonávajú aj tieto činnosti:
a)
vývojové činnosti s cieľom zvýšiť kvalitu a zlepšiť poskytovanie služieb vrátane ich vývoja a prispôsobovania, predchádzania vzniku operačných rizík alebo ich zmierňovania, ako aj využívania synergií s príbuznými činnosťami, napríklad v rámci programu Horizont 2020;
b)
podporné činnosti pozostávajúce z opatrení na účely podpory používania a rozšírenia využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus:
i)
verejnými orgánmi poverenými vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v odseku 1. Patrí medzi ne aj budovanie kapacít a vývoj štandardných postupov a nástrojov s cieľom integrovať údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus do pracovného procesu používateľov;
ii)
inými používateľmi a v nadväzujúcich aplikáciách. Patria medzi ne aj informačné činnosti, odborná príprava a činnosti týkajúce sa šírenia.
Článok 6
Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus
1. Zložkou „kozmický priestor“ programu Copernicus sa zabezpečuje pozorovanie z kozmického priestoru v prvom rade pre služby uvedené v článku 5 ods. 1.
2. Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus zahŕňa údaje získané špecializovanou misiou a údaje získané podpornou misiou a patria do nej tieto činnosti:
a)
zabezpečovanie pozorovaní z kozmického priestoru vrátane:
i)
dokončenia, údržby a prevádzky špecializovaných misií, čo zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov, monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu;
ii)
poskytovania údajov in situ na účely kalibrácie a validácie pozorovaní špecializovaných misií;
iii)
poskytovania, archivácie a šírenia údajov získaných podpornou misiou, ktoré dopĺňajú údaje získané špecializovanou misiou;
b)
činnosti, ktoré sú reakciou na meniace sa potreby používateľov vrátane:
i)
identifikácie nedostatkov v pozorovaní a špecifikácie nových špecializovaných misií na základe požiadaviek používateľov;
ii)
rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie špecializovaných misií vrátane navrhovania a obstarávania nových prvkov súvisiacej kozmickej infraštruktúry;
c)
ochrana satelitov pred rizikom zrážky pri zohľadnení rámca Únie na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru;
d)
bezpečné vyradenie satelitov po skončení ich prevádzky.
Článok 7
Zložka „in situ“ programu Copernicus
1. Zložkou „in situ“ programu Copernicus sa poskytuje prístup k údajom in situ, a to najmä pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.
Jej súčasťou sú tieto činnosti:
a)
poskytovanie údajov in situ operačným službám vrátane údajov in situ tretích strán na medzinárodnej úrovni, vychádzajúc z existujúcich kapacít;
b)
koordinácia a harmonizácia zberu a poskytovania údajov in situ;
c)
technická pomoc Komisii, pokiaľ ide o servisné požiadavky na údaje in situ získané pozorovaním;
d)
spolupráca s prevádzkovateľmi in situ s cieľom podporiť súdržnosť vývojových činností týkajúcich sa infraštruktúry a sietí pre pozorovanie in situ;
e)
identifikácia nedostatkov v pozorovaní in situ, ktoré nemožno vyriešiť v rámci existujúcej infraštruktúry a sietí, ani na globálnej úrovni, a riešenie týchto nedostatkov rešpektujúc zásadu subsidiarity.
2. Údaje in situ sa využijú v rámci programu Copernicus v súlade s uplatniteľnými právami tretích strán, a to aj členských štátov, a uplatniteľnými obmedzeniami používania alebo opätovnej distribúcie.
3. V súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia môže činnosti spojené so zložkou „in situ“ zveriť čiastočne alebo úplne prevádzkovateľom služieb uvedeným v článku 11 ods. 1 tohto nariadenia alebo, ak je potrebná celková koordinácia, Európskej environmentálnej agentúre.
Článok 8
Finančné krytie
1. Finančné krytie pre vykonávanie činností uvedených v článkoch 5, 6 a 7 v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 4 291,48 miliónov EUR v bežných cenách.
2. Suma uvedená v odseku 1 sa rozdelí podľa týchto kategórii výdavkov v bežných cenách:
a)
897,415 miliónov EUR na činnosti uvedené v článkoch 5 a 7;
b)
3 394,065 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 vrátane maximálnej sumy 26,5 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 ods. 2 písm. c).
3. Komisia môže prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie výdavkov do druhej, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a) a b), a to najviac do výšky 10 % sumy uvedenej v odseku 1. Ak prerozdelenie dosiahne súhrnnú sumu vyššiu ako 10 % sumy uvedenej v odseku 1, Komisia uskutoční konzultáciu s výborom programu Copernicus v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3.
4. Úroky získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní alebo zmluvy uzavretej medzi Komisiou a dotknutým subjektom. V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty zodpovedné za nepriame plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia identifikáciu finančných prostriedkov a súvisiacich úrokov.
5. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v rámci obmedzení viacročného finančného rámca. Rozpočtové záväzky týkajúce sa činností, ktoré prekračujú viac ako jeden finančný rok, možno rozdeliť do ročných splátok na niekoľko rokov.
6. Z finančných prostriedkov pridelených na program Copernicus možno pokryť aj náklady na prípravné činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu Copernicus a dosiahnutie jeho cieľov, a to aj na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné činnosti, ako aj výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracúvanie informácií a výmenu údajov.
7. Komisia môže poveriť vykonávaním programu Copernicus subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ak sa rozpočet programu Copernicus plní nepriamym riadením na základe článku 10 ods. 3 alebo článku 11 ods. 1, pravidlá verejného obstarávanie pre subjekty poverené úlohami týkajúcimi sa plnenia rozpočtu sa uplatňujú v rozsahu, ktorý umožňuje článok 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Potrebné osobitné úpravy týchto pravidiel, ako aj dojednania na predlžovanie existujúcich zmlúv sa vymedzia v príslušných dohodách o delegovaní.
KAPITOLA II
RIADENIE PROGRAMU COPERNICUS
Článok 9
Úloha Komisie
1. Celkovú zodpovednosť za program Copernicus a koordináciu jeho rôznych zložiek nesie Komisia. Hospodári s finančnými prostriedkami pridelenými podľa tohto nariadenia, dozerá na vykonávanie programu Copernicus vrátane stanovenia priorít, zapojenia používateľov, nákladov, harmonogramu, dosiahnutých výsledkov a verejného obstarávania.
2. Komisia riadi v mene Únie a v rámci svojich právomocí vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, pričom zabezpečuje koordináciu programu Copernicus s činnosťami na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni.
3. Komisia podporuje koordinované príspevky členských štátov na účely operačného poskytovania služieb a dlhodobú dostupnosť potrebných údajov získaných pozorovaním.
4. Komisia podporuje vhodný rozvoj služieb programu Copernicus a zabezpečí komplementárnosť, súlad a prepojenie programu Copernicus s ostatnými relevantnými politikami, nástrojmi, programami a opatreniami Únie s cieľom zabezpečiť, aby mali tieto politiky, nástroje, programy a opatrenia prospech zo služieb programu Copernicus.
5. Komisia podporuje dlhodobo stabilné investičné prostredie a pri rozhodovaní o zmene produktov služby týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, sa radí so zainteresovanými stranami.
6. Komisia zaručí, že akýkoľvek subjekt poverený vykonávaním poskytuje svoje služby všetkým členským štátom.
7. Komisia prijme v súlade s článkom 31 delegované akty týkajúce sa vymedzenia požiadaviek na údaje na účely rozvoja zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1.
8. Komisia prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 vykonávacie akty, pokiaľ ide o:
a)
technické špecifikácie zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1, pokiaľ ide o jej vykonávanie;
b)
technické špecifikácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus uvedenej v článku 6, pokiaľ ide o jej vykonávanie a vývoj na základe požiadaviek používateľov.
9. Komisia členským štátov a Európskemu parlamentu včas poskytne všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizika, celkové náklady, ročné prevádzkové náklady každej významnej časti infraštruktúry programu Copernicus, harmonogram, dosiahnuté výsledky, verejné obstarávanie a hodnotenie správy práv duševného vlastníctva.
Článok 10
Úloha Európskej vesmírnej agentúry
1. Komisia uzavrie s ESA dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí týmito úlohami:
a)
zabezpečenie technickej koordinácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus;
b)
vymedzenie celkovej systémovej architektúry zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jej vývoj na základe požiadaviek používateľov, v koordinácii s Komisiou;
c)
hospodárenie s pridelenými prostriedkami;
d)
zabezpečenie monitorovacích a kontrolných postupov;
e)
vývoj nových špecializovaných misií;
f)
obstarávanie opakujúcich sa špecializovaných misií;
g)
vykonávanie špecializovaných misií, okrem tých, ktoré vykonáva EUMETSAT v súlade s odsekom 2 tohto článku;
h)
koordinácia mechanizmu prístupu zo strany služieb programu Copernicus k údajom získaným podpornou misiou;
i)
obstarávanie prístupových práv a rokovanie o podmienkach využívania komerčných satelitných údajov, ktoré sú potrebné pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.
2. Komisia uzavrie s organizáciou EUMETSAT dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí povinnosťou vykonávať špecializované misie a poskytovať prístup k údajom získaným podpornou misiou na základe jej mandátu a odborných znalostí.
3. Dohody o delegovaní s ESA a organizáciou EUMETSAT sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijme v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. V súlade s článkom 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách ESA a EUMETSAT konajú v prípade potreby ako verejní obstarávatelia, ktoré môžu prijať rozhodnutia týkajúce sa vykonávania a koordinácie úloh v oblasti verejného obstarávania na ne delegovaných.
5. Pokiaľ si to vyžaduje plnenie delegovaných úloh a rozpočtu, v dohode o delegovaní sa ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými agentúre ESA a organizácii EUMETSAT a podľa potreby sa zohľadnia dlhodobé scenáre ESA (LTS). Stanovia sa v nich najmä opatrenia, ktoré sa majú vykonať, pokiaľ ide o vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, jej obstaranie a prevádzku, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného plnenia zmlúv v zmysle nákladov, harmonogramu, dosahovaných výsledkov a verejného obstarávania, ako aj pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku.
6. Opatreniami na monitorovanie a kontrolu sa zabezpečí najmä systém predbežného odhadu nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a harmonograme a v prípade rozdielu medzi plánovanými rozpočtami, výsledkami a harmonogramom nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vykonávanie činností v rámci pridelených rozpočtov.
7. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 3 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená Komisiou s ESA a organizáciou EUMETSAT, informuje vopred.
8. Komisia oznámi výboru programu Copernicus výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv so subjektmi zo súkromného sektora, ktoré majú uzavrieť ESA a organizáciou EUMETSAT, vrátane informácií o zadávaní zákaziek subdodávateľom.
Článok 11
Prevádzkovatelia služieb
1. Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a existujúcimi osobitnými odbornými znalosťami, mandátom a prevádzkovou a riadiacou kapacitou, Komisia môže prostredníctvom dohôd o delegovaní alebo zmluvných dojednaní poveriť plnením úloh realizácie zložky „služby“ napríklad tieto subjekty:
a)
Európska environmentálna agentúra (EEA);
b)
Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX);
c)
Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA);
d)
Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN);
e)
Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF);
f)
iné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov.
Dohody o delegovaní s prevádzkovateľmi služieb sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijala v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Pri výbere subjektov uvedených v odseku 1 sa náležite zohľadňuje nákladová efektívnosť poverenia uvedenými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektov, ako aj na ich finančné a ľudské zdroje.
3. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 1 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená s a prevádzkovateľmi služieb, informuje vopred.
Článok 12
Pracovný program Komisie
1. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu ročný pracovný program pre program Copernicus podľa článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Súčasťou ročného pracovného programu je plán realizácie s podrobnými informáciami o opatreniach týkajúcich sa zložiek programu Copernicus uvedených v článkoch 5, 6 a 7, pričom plán musí byť nastavený do budúcnosti a zohľadňovať meniace sa potreby používateľov a technologický pokrok.
3. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 tohto nariadenia.
Článok 13
Spolupráca s členskými štátmi
1. Komisia spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zlepšiť výmenu údajov a informácií medzi nimi a podporovať rozvoj distribúcie údajov na regionálnej a miestnej úrovni. Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby potrebné údaje a informácie boli pre program Copernicus k dispozícii. Zásadnými príspevkami do programu Copernicus sú podporné misie členských štátov a služobné a in situ infraštruktúry.
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijímať opatrenia na propagáciu používania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus zo strany členských štátov a podporu ich prístupu k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme. Takéto opatrenia nesmú narúšať voľnú hospodársku súťaž. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.
KAPITOLA III
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
ODDIEL 1
Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania
Článok 14
Všeobecné zásady
Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 7 a opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, sa na program Copernicus uplatňuje nariadenie o rozpočtových pravidlách, najmä zásad otvoreného prístupu a spravodlivá hospodárska súťaž v celom odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe transparentných a včasných informácií, jasné oznamovanie uplatniteľných pravidiel obstarávania, výberových kritérií a kritérií zadávania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií umožňujúcich zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých potenciálnych uchádzačov.
Článok 15
Konkrétne ciele
Počas postupu verejného obstarávania musia verejní obstarávatelia vo svojich výzvach na predkladanie ponúk sledovať tieto ciele:
a)
presadzovanie čo najširšej a najotvorenejšej účasti všetkých hospodárskych subjektov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii, a to aj tým, že uchádzači sa budú nabádať k zadávaniu zákaziek subdodávateľom;
b)
zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie závislosti od jedného dodávateľa;
c)
využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže;
d)
získavanie dodávok z viacerých zdrojov vždy, keď je to možné, v záujme zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus, jeho nákladov a harmonogramu;
e)
vždy, keď je to vhodné, zohľadnenie celkových nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania.
ODDIEL II
Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania
Článok 16
Stanovenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže
Verejný obstarávateľ prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže v prípade, že predchádzajúca účasť hospodárskeho subjektu na činnostiach súvisiacich s predmetom výzvy na predkladanie ponúk:
a)
môže tento hospodársky subjekt značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť zaobchádzania, alebo
b)
má vplyv na obvyklé podmienky hospodárskej súťaže alebo na nestrannosť a objektívnosť zadávania alebo plnenia zákaziek.
Uvedené opatrenia nesmú narúšať hospodársku súťaž, alebo ohroziť rovnosť zaobchádzania či dôvernosť zozbieraných údajov o podnikoch, ich obchodných vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti sa týmito opatreniami prihliada na povahu a podmienky navrhovanej zákazky.
Článok 17
Bezpečnosť informácií
Ak ide o zákazky, ktoré zahŕňajú, vyžadujú si a/alebo obsahujú utajované skutočnosti, verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto utajovaných skutočností na požadovanej úrovni.
Článok 18
Spoľahlivosť dodávok
Verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch svoje požiadavky vo vzťahu k spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb na realizáciu zákazky.
Článok 19
Zákazka rozdelená na podmienené časti
1. Verejný obstarávateľ môže zadať zákazku rozdelenú na podmienené časti.
2. Zákazka rozdelená na podmienené časti obsahuje pevnú fázu, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok a z ktorej vyplýva jednoznačný záväzok poskytovať práce, dodávky alebo služby dohodnuté v tejto časti, a jednu alebo niekoľko fáz, ktoré sú podmienené z hľadiska rozpočtu a výkonu. V súťažných podkladoch sa uvedú špecifické charakteristiky zákaziek rozdelených na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä predmet zákazky, cena zákazky alebo pravidlá určenia ceny, ako aj dojednania týkajúce sa poskytovania prác, dodávok a služieb v každej fáze.
3. Záväzky pevnej fázy sú súčasťou konzistentného celku; to isté platí pre záväzky každej podmienenej fázy so zreteľom na záväzky v rámci predchádzajúcich fáz.
4. Plnenie každej podmienenej fázy zákazky podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi v súlade so zmluvou. Ak sa tak v zmluve ustanovuje, v prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej fázy zákazky alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za omeškanie alebo za nedodržanie zmluvy za podmienok v nej ustanovených.
5. Ak sa tak v zmluve ustanovuje, keď verejný obstarávateľ zistí, že v niektorej fáze neboli poskytnuté práce, dodávky alebo služby, ktoré boli pre túto fázu dohodnuté, môže požadovať náhradu škody a vypovedať zmluvu za podmienok v nej ustanovených.
Článok 20
Zmluvy s náhradou nákladov
1. Verejný obstarávateľ si môže za podmienok ustanovených v odseku 2 zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu.
Cenu, ktorá sa má zaplatiť v prípade takýchto zmlúv, tvorí náhrada všetkých priamych nákladov, ktoré vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zmluvy, ako sú výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál a používanie zariadení a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zmluvy. K týmto výdavkom sa pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca nepriame výdavky a zisk, alebo suma pokrývajúca nepriame náklady a motivačná odmena v závislosti od plnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania harmonogramu.
2. Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov v prípade, že objektívne nie je možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej s realizáciou zákazky, pretože:
a)
realizácia zákazky je veľmi zložitá alebo si vyžaduje používanie novej technológie a preto sú s ňou spojené značné technické riziká alebo
b)
činnosti, ktoré sú predmetom zmluvy, sa musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď pre značné riziká alebo skutočnosť, že realizácia zákazky sčasti závisí od realizácie iných zákaziek, ešte nemožno stanoviť pevnú a konečnú cenu.
3. Cenovým stropom je v prípade zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim súhlasom verejného obstarávateľa.
4. V súťažných podkladoch týkajúcich sa zákaziek s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sa určí:
a)
typ zmluvy, a to či ide o zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu;
b)
v prípade zmluvy s náhradou niektorých nákladov tie jej prvky, na ktoré sa vzťahuje náhrada nákladov;
c)
celkový cenový strop;
d)
kritériá na zadanie zákazky, ktoré musia umožniť posúdenie hodnovernosti odhadovaného celkového rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, a zisku uvedeného v hodnotenej ponuke;
e)
mechanizmus pripočítania sumy uvedenej v odseku 1 k priamym nákladom;
f)
pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov plánovaných uchádzačom na realizáciu zákazky v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5;
g)
pravidlá účtovania, ktoré musia uchádzači dodržiavať;
h)
parametre takejto zmeny v prípade, keď sa zmluva s náhradou niektorých nákladov má zmeniť na zmluvu s pevnou konečnou cenou.
5. Náklady vykázané dodávateľom počas plnenia zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sú oprávnené iba v prípade, ak:
a)
boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a dlhodobý nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej ceny;
b)
sú uvedené v odhade celkového rozpočtu, ktorý možno upravovať dodatkami k pôvodnej zmluve;
c)
sú nevyhnutné na plnenie zmluvy;
d)
vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou;
e)
sa dajú identifikovať, overiť, vykázať v účtovnom zázname dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými štandardmi uvedenými v podkladoch a zmluve;
f)
sú v súlade s požiadavkami platných daňových a sociálnych právnych predpisov;
g)
sa neodchyľujú od podmienok zmluvy;
h)
sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.
Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie svojich nákladov a za riadne vedenie svojich účtovných záznamov alebo akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že náklady, za ktoré žiada náhradu, mu skutočne vznikli a sú v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré dodávateľ nemôže odôvodniť, sa považujú za neoprávnené a ich náhrada sa zamietne.
6. Verejný obstarávateľ plní na účely zabezpečenia riadneho plnenia zmlúv s náhradou nákladov tieto úlohy:
a)
určenie čo najrealistickejšieho cenového stropu, a umožnenie flexibility potrebnej na zohľadnenie technických ťažkostí;
b)
zmena zmluvy s náhradou niektorých nákladov na zmluvu s celkovou pevnou konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné takúto pevnú konečnú cenu stanoviť. Na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa zmluva uzavretá ako zmluva s náhradou nákladov zmení na zmluvu s pevnou konečnou cenou;
c)
prijatie opatrení na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä systém predpovedania odhadov nákladov;
d)
určenie vhodných zásad, nástrojov a postupov na plnenie zmlúv, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vykazovaných dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely prijímania dodatkov k zmluve;
e)
kontrola toho, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými štandardmi stanovenými v zmluve a plnia si povinnosť predkladať svoje účtovné doklady, ktoré by mali odrážať skutočný a neskreslený stav účtov;
f)
počas plnenia zmluvy nepretržité zabezpečovanie účinnosti zásad, nástrojov a postupov uvedených v písmene d).
Článok 21
Dodatky
Verejný obstarávateľ a dodávatelia môžu zmeniť zmluvu dodatkom za predpokladu, že tento dodatok spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
nemení sa ním predmet zmluvy;
b)
nenarúša sa ním ekonomická rovnováha zmluvy;
c)
nezavádzajú sa ním podmienky, ktorými by sa, ak by boli stanovené v súťažných podkladoch od začiatku, umožnila účasť iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky.
Článok 22
Zadanie zákazky subdodávateľom
1. Verejný obstarávateľ požiada uchádzača, aby súťažou zadal časť zákazky na príslušných úrovniach subdodávateľom - spoločnostiam, ktoré nepatria do jeho skupiny, najmä novým subjektom na trhu a MSP.
2. Verejný obstarávateľ vyjadrí požadovaný podiel zákazky, ktorý sa má zadať subdodávateľom, ako rozpätie minimálneho a maximálneho percentuálneho podielu. Zabezpečí, aby tieto percentuálne podiely boli primerané cieľu a hodnote zákazky pri zohľadnení povahy dotknutého odvetvia činnosti, a najmä zistenému stavu hospodárskej súťaže a priemyselnému potenciálu.
3. Ak uchádzač vo svojej ponuke uvedie, že nemá v úmysle zadať žiadnu časť zákazky subdodávateľom alebo zadá subdodávateľom podiel, ktorý je menší ako minimálny podiel uvedený v odseku 2, verejnému obstarávateľovi poskytne dôvody takéhoto postupu. Verejný obstarávateľ predloží túto informáciu Komisii.
4. Verejný obstarávateľ môže odmietnuť subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze prideľovania pôvodnej zákazky alebo uchádzač vybratý na plnenie zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zákazku, odôvodní písomne.
KAPITOLA IV
DÁTOVÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA
Článok 23
Dátová a informačná politika programu Copernicus
1. Politika týkajúca sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus pre opatrenia financované v rámci programu Copernicus podporuje ciele uvedené v článku 4 a tieto ciele:
a)
propagácia využívania a výmeny údajov a informácií z programu Copernicus;
b)
posilnenie európskych trhov v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúcich odvetví s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest;
c)
prispievanie k udržateľnému a nepretržitému poskytovaniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus;
d)
podpora európskych výskumných, technologických a inovačných spoločenstiev.
2. Údaje získané špecializovanou misiou a informácie z programu Copernicus sa sprístupňujú plne, voľne a bezplatne prostredníctvom platforiem na šírenie informácií z programu Copernicus podľa vopred vymedzených technických podmienok, pričom sa na ne vzťahujú tieto obmedzenia:
a)
podmienky udeľovania licencií týkajúce sa údajov a informácií tretích strán;
b)
formáty, charakteristiky a prostriedky šírenia;
c)
bezpečnostné záujmy a vonkajšie vzťahy Únie alebo jej členských štátov;
d)
riziko narušenia systému, prostredníctvom ktorého sa získavajú údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, a to z bezpečnostných alebo technických dôvodov;
e)
zabezpečenie spoľahlivého prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus pre európskych používateľov.
Článok 24
Podmienky a obmedzenia prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus a ich využívania
1. Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s článkom 31 prijímať delegované akty týkajúce sa:
a)
podmienok a postupov, ktoré sa vzťahujú na prístup k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus vrátane prostriedkov šírenia, ich registráciu a používanie;
b)
špecifických technických kritérií potrebných na zabránenie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus vrátane prioritného prístupu;
c)
kritérií a postupov obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus z dôvodu konfliktu práv.
2. Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 prijímať opatrenia týkajúce sa:
a)
technických špecifikácií prenosu a používania údajov získaných špecializovanou misiou prenášaných na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus;
b)
technických špecifikácií archivácie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus.
3. Komisia v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán ustanoví relevantné podmienky a postupy udeľovania licencií v súvislosti s údajmi získanými špecializovanou misiou a informáciami z programu Copernicus a prenosom satelitných údajov na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus.
Článok 25
Ochrana bezpečnostných záujmov
1. Komisia zhodnotí bezpečnostný rámec programu Copernicus zohľadňujúc ciele uvedené v článku 4. Na tento účel posudzuje Komisia potrebné bezpečnostné opatrenia, ktoré musia byť navrhnuté tak, aby sa predišlo akýmkoľvek rizikám alebo ohrozeniu záujmov alebo bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov, najmä na zaistenie súladu so zásadami uvedenými v rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2013/488/EÚ.
2. Komisia na základe hodnotenia uvedeného v odseku 1 ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov potrebné technické špecifikácie týkajúce sa bezpečnosti programu Copernicus. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.
3. Komisii môžu pri vymedzení technických špecifikácií bezpečnostného rámca uvedeného v odseku 2 pomáhať nezávislí experti z členských štátov.
4. Bez ohľadu na odsek 2 prijme Rada opatrenia, ktoré sa majú prijať vždy, keď by bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov mohla byť ovplyvnená údajmi alebo informáciami poskytnutými programom Copernicus.
5. Ak sa v rámci programu Copernicus vygenerujú utajované skutočnosti EÚ alebo sa s takýmito skutočnosťami nakladá, všetci účastníci zaručia úroveň ochrany rovnocennú úrovni ochrany stanovenej v predpisoch v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a prílohách k rozhodnutiu 2013/488/EÚ.
KAPITOLA V
RÔZNE
Článok 26
Medzinárodná spolupráca
1. Na programe Copernicus sa môžu zúčastniť tieto krajiny alebo medzinárodné organizácie na základe vhodných dohôd:
a)
krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;
b)
kandidátske krajiny, ako aj potenciálne kandidátske krajiny v súlade s príslušnými rámcovými dohodami alebo protokolom k dohode o pridružení, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na programoch Únie;
c)
Švajčiarska konfederácia, ostatné tretie krajiny neuvedené v písmenách a) a b) a medzinárodné organizácie v súlade s dohodami, ktoré uzavrela Únia s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti.
2. Krajiny alebo medzinárodné organizácie uvedené v odseku 1 môžu poskytovať programu Copernicus finančnú alebo vecnú podporu. Uvedená finančná podpora a príspevky sa považujú za vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a sú prípustné podľa podmienok dohody uzavretej s príslušnou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou.
3. Program Copernicus sa môže v záujme posilnenia svojho globálneho rozmeru a komplementárnosti venovať medzinárodnej koordinácii systémov pozorovania a súvisiacej výmene údajov, zohľadňujúc pritom existujúce medzinárodné dohody a koordinačné procesy.
Článok 27
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme primerané opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní opatrení financovaných v rámci programu Copernicus, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nezákonným činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi správnymi a peňažnými sankciami.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci programu Copernicus.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo so zmluvou financovanou v rámci programu Copernicus nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému nezákonnému konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania programu Copernicus musia obsahovať ustanovenia, ktorými sa Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľuje právomoc vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.
Článok 28
Vlastníctvo
1. Únia je vlastníkom všetkých hmotných aj nehmotných aktív vytvorených alebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Na tento účel sa s tretími stranami v prípade potreby uzavrú dohody o existujúcich vlastníckych právach.
2. Podmienky vzťahujúce sa na prevod vlastníctva na Úniu sa stanovia v dohodách uvedených v odseku 1.
3. Komisia prostredníctvom vhodného rámca zabezpečuje optimálne využitie aktív uvedených v tomto článku; konkrétne čo najefektívnejšie spravuje práva duševného vlastníctva týkajúce sa programu Copernicus, pričom prihliada na potrebu chrániť a zhodnocovať práva duševného vlastníctva Únie, záujmy všetkých zainteresovaných strán a potrebu harmonického vývoja na trhoch i nových technológií, ako aj kontinuity služieb. Na tento účel zabezpečí, aby zmluvy uzavreté v rámci programu Copernicus obsahovali možnosť prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce odvedenej v rámci programu Copernicus alebo na tieto práva udeľovať licencie.
Článok 29
Pomoc Komisii
Komisii môžu pomáhať nezávislí experti z rôznych oblastí súvisiacich s oblasťou pôsobnosti programu Copernicus spomedzi širokej škály zainteresovaných strán vrátane zástupcov používateľov programu Copernicus a vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a poskytovať jej potrebné technické a vedecké odborné znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, zohľadňujúc pritom príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie, celoštátnej a regionálnej úrovni.
Článok 30
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Výbor programu Copernicus zasadá v osobitných zloženiach, najmä pokiaľ ide bezpečnostné aspekty (ďalej len „bezpečnostná rada“).
2. Výbor programu Copernicus zriadi používateľské fórum ako pracovnú skupinu poskytujúcu výboru programu Copernicus poradenstvo o aspektoch požiadaviek používateľov v súlade so svojim rokovacím poriadkom.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
5. Zástupcovia subjektov, ktoré sú poverené úlohami v rámci programu Copernicus, sa podľa potreby zúčastňujú na práci výboru programu Copernicus ako pozorovatelia a za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
6. V dohodách uzavretých Úniou v súlade s článkom 26 sa môže ustanoviť prípadná účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na práci výboru programu Copernicus za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
7. Výbor programu Copernicus zasadá pravidelne, podľa možnosti každý štvrťrok. Komisia na každom zasadnutí predloží správu o pokroku v programe Copernicus. V týchto správach sa poskytne všeobecný prehľad o stave a vývoji programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, náklady, harmonogram a dosiahnuté výsledky, obstarávanie a relevantné poradenstvo poskytované Komisii.
Článok 31
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu Copernicus.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie o odvolaní nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 32
Hodnotenie
1. Komisia do 31. decembra 2017 vypracuje po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých úloh financovaných v rámci programu Copernicus na úrovni ich výsledkov a vplyvov, o ich európskej pridanej hodnote a o efektívnosti využívania zdrojov. Hodnotenie sa zaoberá tým, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako aj prínosom opatrení k cieľom opísaným v článku 4, výkonnosťou organizačnej štruktúry a rozsahom poskytnutých služieb. Súčasťou hodnotenia je posúdenie možnej účasti relevantných európskych agentúr (vrátane Agentúry pre európsky GNSS) a prípadné súvisiace legislatívne návrhy.
Posúdia sa v ňom najmä vplyvy politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme.
2. Komisia vykoná hodnotenie uvedené v odseku 1 v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi a používatelia programu Copernicus a preskúma účinnosť a efektívnosť programu Copernicus a jeho prínos k cieľom uvedeným v článku 4. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a v prípade potreby navrhne vhodné opatrenia.
3. Komisia môže v prípade potreby využiť pomoc nezávislých subjektov, uskutočniť hodnotenie metód vykonávania projektov, ako aj vplyvu ich vykonávania, aby posúdila, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany životného prostredia.
4. Komisia môže členský štát požiadať, aby predložil osobitné hodnotenie opatrení a súvisiacich projektov financovaných podľa tohto nariadenia, prípadne jej poskytol informácie a pomoc potrebnú na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov.
Článok 33
Zrušenie
1. Nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa zrušuje.
2. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 zostávajú v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.
Článok 34
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. apríla 2014