РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 861/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) № 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
1.4. Последваща процедура
(8)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
(9)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(10)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(11)
Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
(12)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена - качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(13)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други - в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(14)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(15)
Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(16)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 - 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(17)
В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
ж)
специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
(18)
Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
(19)
Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(20)
Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена - да преминават към друга.
(21)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 - 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
(22)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
(23)
Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
(24)
Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 - 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
(25)
В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
(26)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 - 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(27)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
(28)
Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 - 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
(29)
Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
(30)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(31)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
(32)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и - при схеми за възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
(33)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 - 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(34)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
(35)
При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
(36)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 - 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(37)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
(38)
Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
(39)
В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
(40)
На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
(41)
Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
(42)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
(43)
При липсата на други коментари съображения 101 - 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(44)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
(45)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
(46)
Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
(47)
Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(48)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(49)
След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 - 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
Схема
Дружество
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
ОБЩО
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
(51)
Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Индустрия на Съюза
(52)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
(53)
Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(54)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 - 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(55)
Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
(56)
Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
(57)
Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
11 620
20 038
25 326
24 415
Индекс (2009 г.= 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Индекс (2009 г.= 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(58)
KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
(59)
Средна цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
(евро/метричен тон)
2 419
2 856
3 311
3 259
Индекс (2009 г.= 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(60)
Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 - 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(61)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(62)
Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(63)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
(64)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни - като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
(65)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
(66)
Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(67)
Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
(68)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. - в резултат на финансовата и икономическа криза - той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
5.4. Заключение за вредата
(69)
Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въздействие на субсидирания внос
(70)
Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(71)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
6.2. Въздействие на други фактори
6.2.1. Несубсидиран внос
(72)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
(73)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
5 227
9 015
11 394
10 938
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (евро/метричен тон)
2 268
2 678
3 105
3 056
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Отговори на въпросника и Евростат.
(74)
Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
6.2.2. Внос от трети държави
(75)
Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
(76)
Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(77)
При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
(78)
Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(79)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
(80)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник:
Евростат.
(81)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
(82)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник:
Евростат.
(83)
През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
(84)
Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(85)
Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
(86)
Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
(87)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
(88)
Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г.= 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник:
Жалба.
(89)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % - от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 - 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(91)
Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(92)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 - 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.3. Интерес на ползвателите
(93)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(94)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(95)
Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
(96)
Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
(97)
Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(98)
Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(99)
Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(100)
Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
(101)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
7.4. Интерес на несвързаните вносители
(102)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 - 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(103)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Равнище на отстраняване на вредата
(104)
При липсата на други коментари съображения 203 - 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(105)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(106)
Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
8.3. Окончателни мерки
(107)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(108)
Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
не е приложимо
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
не е приложимо
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Всички останали дружества
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(110)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
(111)
С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Дружества, изброени в приложението
3,4
Всички останали дружества
3,7
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 861/2013
z 2. septembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Dočasné opatrenia
(1)
Komisia uložila dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii nariadením (EÚ) č. 419/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“).
(2)
Prešetrovanie sa začalo na základe podnetu podaného 28. júna 2012 Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (European Confederation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii.
(3)
V paralelnom antidumpingovom prešetrovaní Komisia uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii nariadením (EÚ) č. 418/2013 (3).
1.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(4)
V predbežnej fáze prešetrovania sa vykonal výber vzorky indických vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov. Keďže však dvaja z dovozcov vybraných do vzorky nezaslali späť vyplnené dotazníky, výber vzorky v prípade dovozcov nemohol ďalej pokračovať. Aby sa dospelo ku konečným zisteniam, najmä pokiaľ ide o záujem Únie, použili sa všetky dostupné informácie týkajúce sa spolupracujúcich dovozcov.
(5)
Sedem indických vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky požiadalo o individuálne preskúmanie. Na dotazník odpovedali dvaja z nich. Päť neodpovedalo na dotazník. Z dvoch, ktorí odpovedali na dotazník, jeden stiahol svoju žiadosť o individuálne preskúmanie. V dôsledku toho Komisia preskúmala žiadosť jedného indického vyvážajúceho výrobcu nezaradeného do vzorky:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Okrem uvedeného sa potvrdzujú odôvodnenia 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 a 14 dočasného nariadenia.
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 20 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2009 do 31. marca 2012 (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.4. Následný postup
(8)
Po odhalení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo rozhodnuté o uložení dočasných vyrovnávacích opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niektoré zainteresované strany, konkrétne dvaja vyvážajúci výrobcovia, navrhovateľ a 11 používateľov, predložili pripomienky. Stranám, ktoré o to požiadali, bolo poskytnuté vypočutie. Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre konečné zistenia. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
(9)
Komisia informovala zainteresované strany o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii a konečný výber súm zabezpečených prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Stranám bola takisto poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému zverejneniu predložiť pripomienky. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(10)
Ako sa uvádza v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, príslušný výrobok je vymedzený ako drôty z nehrdzavejúcej ocele obsahujúce v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený do číselných znakov KN 7223 00 19 a 7223 00 99 s pôvodom v Indii.
(11)
Niektorí používatelia vyjadrili obavy týkajúce sa evidentne nedostatočného rozlišovania medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku a podobného výrobku, pretože v rámci všetkých druhov výrobku existuje široký sortiment výrobkov. Osobitná obava sa týkala toho, ako by sa v prešetrovaní mohlo zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi všetkými druhmi. Tak ako v prípade väčšiny prešetrovaní, vymedzenie príslušného výrobku sa vzťahuje na širokú škálu druhov výrobku, ktoré majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že sa tieto vlastnosti môžu medzi jednotlivými druhmi výrobku líšiť, môže naozaj pri prešetrovaní viesť k tomu, že bude pokrytá široká škála druhov. To je prípad súčasného prešetrovania. Komisia zohľadnila rozdiely medzi druhmi výrobku a zabezpečila spravodlivé porovnanie. Každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému indickými vyvážajúcimi výrobcami a každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému výrobným odvetvím Únie bolo pridelené jedinečné kontrolné číslo výrobku (PCN). Číslo záviselo od hlavných vlastností výrobku, v tomto prípade od triedy ocele, pevnosti v ťahu, povlaku, povrchu, priemeru a tvaru. Z toho dôvodu sa druhy drôtov vyvážaných do Únie porovnávali na základe PCN s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Únie s rovnakými alebo podobnými vlastnosťami. Všetky tieto druhy patrili do rozsahu vymedzenia príslušného výrobku a podobného výrobku v oznámení o začatí konania (4) a v dočasnom nariadení.
(12)
Jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, že takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a nie sú s nimi zameniteľné. Tvrdí, že by z toho dôvodu mali byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Podľa judikatúry platí, že pri určovaní toho, či sú výrobky podobné, aby mohli tvoriť súčasť rovnakého výrobku, treba posúdiť, či majú rovnaké technické a fyzikálne vlastnosti, či majú rovnakých základných koncových používateľov a či majú rovnaký pomer ceny a kvality. V tomto ohľade by sa mala posúdiť aj zameniteľnosť a hospodárska súťaž medzi uvedenými výrobkami (5). Prešetrovaním sa zistilo, že „vysoko technické“ druhy výrobku, na ktoré sa odvolávala strana, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné výrobky, ktoré sú predmetom prešetrovania. Sú vyrobené z nehrdzavejúcej ocele a sú to drôty. Predstavujú polovýrobok z ocele (ktorý sa následne vo väčšine prípadov transformuje s cieľom vyrobiť širokú škálu konečných výrobkov) a výrobný proces je podobný, používajú sa pri ňom podobné stroje, takže výrobcovia môžu vyrábať rôzne varianty výrobku na základe dopytu. Preto, aj keď rôzne druhy drôtov nie sú priamo zameniteľné a nekonkurujú si priamo, výrobcovia súťažia o zákazky týkajúce sa širokej škály drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho tieto druhy výrobku vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí vyvážajúci výrobcovia, s použitím podobnej výrobnej metódy. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(13)
V reakcii na konečné zverejnenie jedna strana tvrdila, že analýza, ktorú vykonala Komisia, pokiaľ ide o stanovenie toho, či by sa takzvané vysoko technické druhy výrobku mali zahrnúť do prešetrenia, bola nedostatočná. Tento argument sa zamieta. Prešetrením sa stanovilo, že vysoko technický druh výrobku spadá do vymedzenia výrobku ako sa uvádza v odôvodnení 12. Strana nesprávne predpokladá, že všetky kritériá, ktoré sa uvádzajú v judikatúre, sa musia splniť naraz. To je nesprávne. Podľa judikatúry Komisia disponuje širokou mierou voľnej úvahy pri určovaní rozsahu výrobku (6) a musí toto posúdenie založiť na súbore kritérií vypracovaných Súdnym dvorom Európskej únie. Pritom niektoré kritériá môžu byť, tak ako je to aj v tomto prípade, zamerané jedným smerom a iné iným smerom. V takej situácii musí Komisia vykonať celkové posúdenie, tak ako to spravila v tomto prípade. Táto zainteresovaná strana preto nesprávne predpokladala, že druhy výrobku musia mať všetky vlastnosti, aby spadali do rovnakého vymedzenia výrobku.
(14)
Niektorí používatelia tvrdili, že z rozsahu výrobku by sa mali vylúčiť tzv. drôty z nehrdzavejúcej ocele „série 200“. Konkrétne tvrdili, že výrobné odvetvie Únie údajne sotva vyrábalo tento druh. Toto tvrdenie však nie je opodstatnené. Po prvé skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nevyrába určitý druh výrobku, nie je dostatočným dôvodom na to, aby bol vylúčený z rozsahu prešetrovania v prípade, že je výrobný proces taký, že by výrobcovia v Únii mohli začať vyrábať dotknutý druh výrobku. Po druhé v súvislosti s vysoko technickými drôtmi (pozri odôvodnenie 12) sa zistilo, že tieto druhy príslušného výrobku majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné druhy podobného výrobku, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(15)
Títo používatelia alternatívne tvrdili, že do vymedzenia príslušného výrobku by mal byť zahrnutý valcovaný drôt. Valcovaný drôt je však surovinou, ktorá sa používa na výrobu príslušného výrobku, ale môže sa použiť aj na výrobu iných výrobkov, ako sú spojovacie materiály a klince. Na rozdiel od prešetrovaného výrobku preto nepredstavuje hotový oceľový výrobok. Pomocou výrobného procesu tvarovania za studena sa valcovaný drôt popri iných výrobkoch môže zmeniť na príslušný výrobok alebo podobný výrobok. Na uvedenom základe valcovaný drôt nemožno zaradiť do rozsahu výrobku v zmysle základného nariadenia.
(16)
Na základe uvedeného sa týmto potvrdzuje vymedzenie príslušného výrobku a podobného výrobku uvedené v odôvodneniach 21 až 24 dočasného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(17)
V odôvodnení 25 dočasného nariadenia sa odkazuje na tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie napadnuteľných subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
d)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme);
f)
systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme);
g)
osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).
(18)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že Komisia nezohľadnila viacero systémov subvencovania, najmä regionálnych, a preto sa domnieva, že sa podcenil význam subvencií, o ktorých sa zistilo, že ich indickí výrobcovia dostali. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Komisia prešetrila všetky vnútroštátne a miestne systémy subvencovania, ktoré boli zahrnuté v podnete. Komisia však zistila, že počas OP vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky dostali dotácie len v súvislosti so systémami uvedenými v odôvodnení 14.
(19)
Výrobné odvetvie Únie takisto tvrdilo, že keďže sa v paralelnom antidumpingovom prešetrovaní zistilo, že údaje predložené indickými výrobcami zaradenými do vzorky nie sú spoľahlivé a uplatnil sa článok 18 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (7), v súčasnom prešetrovaní sa mal takisto uplatňovať článok 28 základného nariadenia. Článok 28 základného nariadenia sa však uplatňuje len v prípade splnenia podmienok, ktoré neboli v tomto prípade splnené, pokiaľ ide o informácie poskytnuté indickými výrobcami zaradenými do vzorky. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(20)
Z prešetrovania vyplynulo, že DEPBS, DDS a AAS tvoria súčasť jedného mechanizmu subvencovania, ktorým je mechanizmus vrátenia cla. India má už dlho rôzne druhy tohto mechanizmu, pričom často upravuje jednotlivé čiastkové mechanizmy. Z prešetrovania vyplynulo, že je vhodné analyzovať tieto čiastkové mechanizmy spolu, pretože si vývozcovia zvyčajne musia spomedzi nich vybrať (navzájom sa vylučujú) a v prípade, že sa jeden z čiastkových mechanizmov preruší, prejdú na iný.
(21)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 25 až 28 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme)
(22)
Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdil, že DEPBS by sa nemal považovať za napadnuteľnú subvenciu, keďže účelom systému je vyrovnať dovozné clo. Ďalej sa tvrdilo, že v prípade prešetrovaného výrobku neexistuje domáca výroba vstupov, takže existuje opodstatnený predpoklad, že všetok dovoz bol zdanený na úrovni 5 % a strop stanovený indickou vládou zabezpečuje, že nedochádza k nadmernému vyrovnaniu. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 38 dočasného nariadenia, tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca čerpajúci výhody v rámci DEPBS predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo svojom výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu ku skutočnej hodnote využitých vstupov. Vývozca je napokon oprávnený mať výhody v rámci systému DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu.
Indická vláda nezaviedla systém, ktorý spája sumu oslobodenú od cla na dovezených vstupoch s ich spotrebou vo vyvážaných výrobkoch. Spoločnosti čerpajúce výhody z tohto systému zo svojej strany takisto nemali zavedený mechanizmus, ktorým by sa preukázalo, že nedostávali nadmerný odpočet. Okrem toho, pokiaľ ide o neexistenciu nadmerného vyrovnania v tomto konkrétnom prípade, spoločnosť nepreukázala, že to tak bolo, mohla napríklad čerpať výhody z vyrovnania za iný dovezený tovar alebo mohla čerpať výhody z vyrovnania za dovezené vstupy bez toho, aby ich spotrebovala na výrobu príslušného výrobku. Treba takisto uviesť, že vyhlásenie, že neexistuje domáca výroba vstupov, je nesprávne, pretože aspoň jedna z prešetrovaných spoločností ich vyrábala na domácom trhu, pričom ďalšie dve prešetrované spoločnosti nakupovali od domáceho výrobcu a nie od domáceho dovážajúceho obchodníka. Tieto argumenty sa teda nemôžu prijať.
(23)
Jedna strana tvrdila, že v prípade predaja licencie DEPBS bola skutočná predajná cena nižšia ako hodnota licencie, a preto bola napadnuteľná výhoda nižšia ako predbežne stanovená výhoda. Výhoda získaná v rámci tohto systému však bola vypočítaná na základe výšky úveru poskytnutého v rámci tejto licencie bez ohľadu na to, či sa licencia použila na vyrovnanie dovozného cla, alebo bola skutočne predaná. Akýkoľvek predaj licencie za nižšiu cenu, ako je jej nominálna hodnota, je čisto obchodné rozhodnutie, ktoré nemení výšku výhody získanej v rámci tohto systému. Tento argument sa preto nemôže prijať.
(24)
Indická vláda tvrdila, že systém DEPBS bol počas OP zrušený, a preto by nemal podliehať vyrovnávacím opatreniam. Okrem toho tvrdila, že keďže vrátenie cla nie je následnícky program DEPB, nemôže byť DEPB napadnutý. DEPBS skutočne prestal existovať 30. septembra 2011 počas OP. Subvencovanie však naďalej existovalo. Zistilo sa, že ako alternatívu k DEPBS vývozcovia čerpali výhody v rámci AAS a najmä DDS. Ako sa opisuje v odôvodneniach 42 až 44 dočasného nariadenia, AAS a DDS boli prispôsobené tak, aby sa zorganizoval bezproblémový prechod z DEPBS. Okrem toho charakter výhod v rámci troch uvedených systémov, t. j. ušlý zisk vo forme oslobodenia od uhradenia cla, je úplne rovnaký. Spoločnosti teda majú na výber, ktorý systém využijú na kompenzáciu cla. Z toho dôvodu napriek tomu, že DEPBS prestal v polovici OP existovať, subvencie poskytnuté indickou vládou počas OP by mali podliehať vyrovnávacím opatreniam, pretože ústredný systém výhod pokračoval, z dôvodov uvedených v odôvodnení 20, keďže všetky systémy vrátenia cla tvoria jeden mechanizmus subvencovania s rôznymi, často sa meniacimi čiastkovými mechanizmami. Toto tvrdenie preto nie je možné prijať.
(25)
V reakcii na konečné zverejnenie indická vláda znovu zopakovala svoje argumenty týkajúce sa stiahnutia DEPBS po konečnom zverejnení. Keďže sa však nepredložili žiadne nové argumenty, ktoré by viedli k zmene záveru, podľa ktorého bolo subvencovanie v rámci zrušeného DEBPS nahradené upraveným DDS, nemožno toto tvrdenie prijať.
(26)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 29 až 47 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(27)
Okrem toho sa zistilo, že indický vyvážajúci výrobca KEI využíval DEPBS počas OP. Miera subvencií dosiahla 0,50 %.
3.3. Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme)
(28)
Indická vláda tvrdila, že DDS by sa nemal považovať za napadnuteľnú subvenciu, keďže účelom systému je vyrovnať dovozné clo a spotrebné dane uhradené na vstupoch. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 58 až 60 dočasného nariadenia, tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu. Predovšetkým nie je zavedený žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písm. i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je okrem toho oprávnený mať výhody v rámci systému DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupné materiály dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Uvedené sa potvrdilo zisteniami v navštívených spoločnostiach a na základe príslušných právnych predpisov, konkrétne obežníka indickej vlády č. 24/2001, ako je objasnené v odôvodnení 60 dočasného nariadenia. Okrem toho indická vláda vo svojom podaní sama v odseku 32 uvedeného obežníka pripustila, že DDS môže viesť k nadmernému odpočtu. Tento argument indickej vlády preto nemožno prijať.
(29)
Indická vláda ďalej tvrdila, že napriek tomu, že systém overovania spotreby vstupov nebol dokončený, čo bolo zapríčinené najmä vysokým počtom príjemcov a administratívnou záťažou súvisiacou s kontrolou ich všetkých, zavedený mechanizmus overovania založený na výbere vzorky by sa mal akceptovať. Toto tvrdenie však nemožno akceptovať, pretože nie je v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. a) bodom ii), písm. i) prílohy I, prílohou II alebo prílohou III k základnému nariadeniu.
(30)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 48 až 64 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(31)
Okrem toho sa zistilo, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, využíval DDS počas OP. Miera subvencií dosiahla 0,29 %.
3.4. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme)
(32)
Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdil, že AAS by sa mal považovať za systém vrátenia cla, pretože dovezené materiály sa používajú na výrobu vyvážaného tovaru. Ako sa objasňuje v odôvodnení 76 dočasného nariadenia, podsystém využívaný v tomto prípade nie je prípustný systém vrátenia cla ani systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Podsystém nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II alebo v prílohe III k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (časť II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla časť II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Okrem toho štandardné normy vstupov/výstupov („SION“, Standard Input Output Norms) pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby. Návrh uvedených štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na výrobu vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, ako sa objasnilo v odôvodnení 73 dočasného nariadenia, aj keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (časť II bod 5 prílohy II a časť II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu). Uvedený podsystém je preto napadnuteľný a príslušné tvrdenie sa zamieta.
(33)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 65 až 80 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(34)
Nezistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, používal AAS počas OP.
3.5. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
(35)
Podľa konečného zverejnenia predložil jeden indický vyvážajúci výrobca pripomienku týkajúcu sa chyby vo výpočte. Táto pripomienka bola čiastočne odôvodnená a zohľadnila sa vo výpočte sumy subvencie. Keďže celkové rozpätie subvencií pre túto spoločnosť bolo nižšie ako je úroveň de minimis už pred touto opravou, úpravou sa nemení konečná úroveň vyrovnávacieho cla tejto spoločnosti, ani sa ňou neovplyvňuje priemerné rozpätie subvencií vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky alebo rozpätie subvencií pre celú krajinu.
(36)
Okrem uvedeného odôvodnenia 81 až 91 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(37)
Zistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, nečerpal výhody z EPCGS v OP v súvislosti s príslušným výrobkom.
3.6. Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme)
(38)
Indická vláda namietala, že v odôvodnení 92 dočasného nariadenia Komisia nesprávne uviedla právny základ ECS. Indická vláda uviedla, že hlavný obežník (Master Circular) DBOD č. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (ďalej len „MC 07-08“) a hlavný obežník DBOD č. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (ďalej len „MC 08-09“) boli aktualizované a právny základ pre ECS v rámci OP predstavovali hlavný obežník DBOD č. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (ďalej len „MC 10-11“) a hlavný obežník DBOD č. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (ďalej len „MC 11-12“). Pripomienka indickej vlády je v tomto ohľade správna.
(39)
Indická vláda ďalej namietala, že ak by sa zohľadnil správny aktualizovaný právny základ, Komisia by musela zohľadniť skutočnosť, že maximálny strop úrokovej sadzby vzťahujúcej sa na vývozné úvery, ktorý zaviedla banka Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) ako povinný pre obchodné banky, prestal existovať pred OP, pokiaľ ide o vývozné úvery v rupiách. Z toho dôvodu tento systém v súvislosti s úvermi v rupiách už nemožno považovať za subvenciu. Prešetrovaním sa preukázalo, že uvedené dve spoločnosti zaradené do vzorky čerpali v praxi výhody z vývozných úverov od bánk v súkromnom vlastníctve s nižšími sadzbami, ako je referenčná sadzba stanovená Bank of India. Prešetrovaním sa neodhalilo komerčné opodstatnenie toho, prečo tieto banky v súkromnom vlastníctve poskytujú úvery za diskontované a evidentne stratové sadzby. Táto prax bánk v poskytovaní úverov by mohla naznačovať, že ešte dochádza k zapojeniu vlády. Prešetrovaním sa však nedospelo k dôkazom na takej úrovni, ktorá sa vyžaduje podľa pravidiel WTO na preukázanie pokračujúceho poverenia alebo riadenia obchodných bánk. Komisia sa preto rozhodla nepočítať výhodu z diskontovaných sadzieb za subvenciu v rámci tohto podsystému bez dostatočných dôkazov o riadení a/alebo finančnom príspevku indickej vlády.
(40)
Nakoniec indická vláda namietala, že najväčšou aktualizáciou hlavného obežníka - DBOD č. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 (ďalej len „MC 12-13“), ktorý nadobudol účinnosť dva mesiace po skončení OP, sa odstránili maximálne stropy úrokových sadzieb vývozných úverov aj so zreteľom na úvery v cudzej mene. S odvolaním sa na článok 15 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia indická vláda namieta, že v takom prípade by ani tento prvok systému vývozných úverov nemal byť predmetom vyrovnávacích opatrení, pretože vládne usmerňovanie bánk sa odstránilo. Napriek tomu, že predložený MC 12-13 obsahuje ustanovenie, ktorým sa obchodným bankám umožňuje slobodne určovať úrokové sadzby vývozných úverov v cudzej mene s účinnosťou od mája 2012, ako tvrdila indická vláda, takáto zmena pokynov RBI súkromným bankám počas prešetrovania by bola nedostatočná na vylúčenie tohto systému, pretože vládne usmerňovanie môže pokračovať neformálne, čo by muselo byť predmetom ďalšieho prešetrovania. Vzhľadom na uvedený záver o podsystéme týkajúcom sa vývozných úverov v rupiách sa však Komisia rozhodla nevyrovnávať v tejto fáze podsystém, pokiaľ ide o úvery v cudzej mene.
(41)
V súvislosti s uvedeným sa sadzby cla v príslušných prípadoch upravia.
3.7. Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme)
(42)
Podľa konečného zverejnenia predložila indická vláda pripomienky k FMS. Indická vláda argumentovala, že systém je geograficky prepojený s krajinami, ktoré nie sú súčasťou Únie a Únia naň teda nemôže uplatňovať vyrovnávacie opatrenia. Indická vláda však nedokázala spochybniť ani praktické uplatnenie systému ani to, že výhoda v rámci FMS sa môže použiť na príslušný výrobok, konkrétne skutočnosť, že úvery na clo v rámci FMS sa dajú voľne presunúť a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovaru, vrátane kapitálového majetku. Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, keďže prešetrením sa zistilo, že príslušný výrobok pri vývoze do Únie môže využívať aj využíva tento systém.
(43)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 101 až 111 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(44)
Nezistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, používal FMS počas OP.
3.8. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
(45)
Podľa konečného zverejnenia jediný vyvážajúci výrobca, ktorého sa týkalo prešetrovanie a využíval EOUS, predložil pripomienky k tomuto systému. Spoločnosť tvrdila, že Komisia by mala použiť inú metódu na výpočet výhody, ktorú spoločnosť v rámci EOUS získala. Spoločnosť argumentovala, že k niektorým výhodám v rámci systému EOUS by sa malo pristupovať ako k prípustným systémom vrátenia cla v zmysle príloh II a III k základnému nariadeniu, a preto by nemali byť napadnuteľné.
(46)
Zistilo sa však, že bez ohľadu na použitú metódu výpočtu, by sadzba subvencovania neprekročila 0,95 %, čo znamená, že celkové subvenčné rozpätie pre túto spoločnosť by ostalo pod úrovňou de minimis. Nepovažovalo sa preto za potrebné v kontexte tohto prešetrovania ďalej toto tvrdenie analyzovať.
(47)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky, odôvodnenie 112 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
(48)
Zistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, nečerpal výhody z EOUS počas OP.
3.9. Výška napadnuteľných subvencií
(49)
Podľa rozhodnutia nepočítať výhody v rámci ESC za subvencie, ako sa opisuje v odôvodneniach 38 až 41, a oprave výpočtu výhody EPCGS pre jednu zo spoločností ako sa opisuje v odôvodnení 35, sa sadzby cla tam, kde to bolo vhodné, upravili. Definitívne výšky napadnuteľných subvencií stanovené v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrené ad valorem dosahujú teraz od 0,79 % do 3,72 %.
Schéma pomoci
Spoloč-nosť
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
SPOLU
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Prepočítaný rozsah subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky je 3,41 %.
(51)
Prepočítané subvenčné rozpätie pre celú krajinu je 3,72 %.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výrobné odvetvie Únie
(52)
Niektorí používatelia spochybnili počet výrobcov v Únii, ktorý sa uvádza v odôvodení 116 dočasného nariadenia. Tvrdia, že počet výrobcov bol nesprávne posúdený a v skutočnosti je na trhu v Únii prítomných menej výrobcov.
(53)
Komisia upozorňuje, že uvedené tvrdenie nebolo odôvodnené a potvrdzuje, po overení informácií uvedených v odôvodnení 116 dočasného nariadenia, konkrétne že 27 výrobcov z Únie vyrábalo v Únii počas OP príslušný výrobok. Toto číslo sa určilo na základe podnetu, v súčasnej fáze a počas prešetrovania. Komisia sa obrátila na všetkých známych výrobcov z Únie a získala údaje, ktoré sa použili v súvislosti so súčasným prešetrovaním.
4.2. Výroba v Únii a odber vzoriek výrobcov z Únie
(54)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 117 až 119 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. UJMA
5.1. Spotreba v Únii
(55)
Niektorí používatelia tvrdili, že v analýzach ujmy sa nemali zohľadniť údaje týkajúce sa roku 2009, pretože finančná kríza, ktorá v tom roku nastala, mala narúšajúce účinky najmä na spotrebu v Únii. Ak by sa však rok 2009 vylúčil z analýzy, aj tak by ešte existoval rastúci trend pre spotrebu (+ 5 %), čo naznačuje zlepšujúci sa trh. Okrem toho, nepriaznivé účinky finančnej krízy sa uznali v odôvodnení 120 dočasného nariadenia, ale dospelo sa k záveru, že situácia na trhu sa zlepšila. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenie 120 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
(56)
Subvenčné rozpätie stanovené pre KEI Industries sa nachádza pod hranicou de minimis stanovenou v článku 14 ods. 5 základného nariadenia (pozri odôvodnenie 49). Z toho dôvodu sa usudzuje, že tento vyvážajúci výrobca počas obdobia prešetrovania nečerpal výhody zo systémov subvencovania v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. V dôsledku toho boli jeho objemy dovozu vylúčené z objemu subvencovaného dovozu z Indie. Ďalší vyvážajúci výrobca, konkrétne Venus group, uviedol, že určité transakcie boli omylom počítané dvakrát. Komisia s vyvážajúcim výrobcom súhlasila, preto boli tieto transakcie odstránené z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie. Zodpovedajúcim spôsobom boli revidované objem, podiel na trhu a priemerná cena subvencovaného dovozu.
(57)
Objem a podiel subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
11 620
20 038
25 326
24 415
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podiel na trhu
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky
(58)
KEI Industries vyviezla počas OP obmedzené množstvá príslušného výrobku a uvedené transakcie Venus group takisto predstavovali obmedzené množstvá, preto odpočítanie týchto objemov dovozu z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie nevyústi do zmien týkajúcich sa trendov opísaných v odôvodneniach 123 a 124 dočasného nariadenia. Tieto odôvodnenia dočasného nariadenia sa preto potvrdzujú.
(59)
Priemerná cena subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OP
Priemerná cena
(EUR/t)
2 419
2 856
3 311
3 259
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky
(60)
Ako sa objasnilo, KEI Industries vyvážala obmedzené množstvá počas OP a odstránenie určitých transakcií Venus group sa týkalo len obmedzených množstiev. Vylúčenie objemov vývozu spoločnosti KEI Industries a uvedených transakcií Venus group z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie preto nevyústi do významnej zmeny priemernej ceny subvencovaného dovozu z Indie alebo cenového podhodnotenia. Prepočítaná sadzba podhodnotenia je 11,7 %. V prípade zvyšku sa potvrdzujú závery vyvodené zo zistení opísaných v odôvodneniach 128 až 130 dočasného nariadenia.
(61)
V reakcii na konečné zverejnenie indická vláda argumentovala, že Komisia uplatnila zníženie pro rata subvencovaného dovozu len na objem dovozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby zohľadnila zistenia de minimis týkajúce sa KEI a odstránenie niektorých omylom dvakrát počítaných transakcií Venus group. Toto tvrdenie vychádza z nesprávneho pochopenia. Komisia uplatnila zníženie pro rata na celý objem dovozu, vrátane nespolupracujúcich dovozcov. Toto tvrdenie sa teda musí zamietnuť.
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(62)
Niektoré strany tvrdili, že výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Únie, by sa mali považovať za primerane kladné v súvislosti s celosvetovou hospodárskou krízou a že s výnimkou jedného ukazovateľa ujmy, konkrétne trhového podielu, žiadny iný ukazovateľ nenaznačoval, že by dochádzalo k ujme.
(63)
Jedna strana tvrdila, že priemerné cenové stropy výrobného odvetvia Únie sa zvýšili približne o 34 %, čo je oveľa viac ako ich výrobné náklady, ktoré sa za rovnaké obdobie zvýšili o 13 %. V tomto smere treba uviesť, že na začiatku posudzovaného obdobia, konkrétne v roku 2009, výrobné odvetvie Únie predávalo pod úrovňou výrobných nákladov a dokázalo predávať nad úrovňou výrobných nákladov až od roku 2011.
(64)
Z prešetrovania vyplynulo, že napriek tomu, že niektoré ukazovatele ujmy ako sú objemy výroby a využitie kapacít sa vyvíjali kladne alebo zostali stabilné ako zamestnanosť, niekoľko ďalších ukazovateľov týkajúcich sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, konkrétne ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, sa počas posudzovaného obdobia nevyvíjali uspokojivo. Zatiaľ čo sa ukazovateľ súvisiaci s investíciami v roku 2010 zlepšil, v roku 2011 a počas OP klesol pod úroveň číselných údajov z roku 2009. Aj keď je pravda, že návratnosť investícií sa od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosiahla 6,7 %, počas OP opäť klesla na 0,8 %. Podobne sa ukazovatele týkajúce sa ziskovosti a peňažného toku zlepšovali do roku 2011, počas OP sa však začali zase zhoršovať. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa po roku 2009 začalo zlepšovať, ale jeho oživenie sa následne spomalilo subvencovaným dovozom z Indie.
(65)
Na žiadosť zainteresovanej strany sa potvrdzuje, že úrovne zásob stanovené v odôvodnení 153 dočasného nariadenia sa týkali činnosti spoločností z Únie zaradených do vzorky.
(66)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že cieľová zisková marža 5 % stanovená v predbežnej fáze bola príliš nízka. Strana svoje tvrdenie dostatočne nepodložila. V odôvodnení 148 dočasného nariadenia sa objasňuje, že dôvody výberu tejto ziskovej marže a prešetrovanie neodhalili žiadne iné dôvody na jej zmenu. Z toho dôvodu sa zachováva cieľový zisk 5 % na účely konečných zistení.
(67)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že ťažkosti výrobného odvetvia Únie sú zväčša zapríčinené štrukturálnymi problémami. Z toho dôvodu bola cieľová zisková marža 5 % takisto nerealistická.
(68)
Pripomína sa, že podľa judikatúry (11) je potrebné, aby inštitúcie stanovili ziskovú maržu, s ktorou by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo opodstatnene počítať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže v prípade neexistencie subvencovaného dovozu. V tomto prípade sa preukázalo, že nie je možné vykonať túto analýzu výrobného odvetvia Únie pre príslušný výrobok z týchto dôvodov. Dostupné informácie na výpočet ziskových marží príslušného výrobku sú k dispozícii až od roku 2007. V roku 2007 bola zisková marža 3,7 %; od roku 2008 bola z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy záporná. Navrhovateľ tvrdil a prešetrovaním sa zistilo, že subvencovaný dovoz začal prúdiť na trh Únie od roku 2007, keď sa objem dovozu zvýšil zo 17 727 ton v roku 2006 na 24 811,3 tony. Z toho dôvodu inštitúcie stanovili cieľové ziskové marže na základe skutočných ziskov zaznamenaných v iných oblastiach oceliarskeho priemyslu, ktoré netrpeli z dôvodu dumpingového a subvencovaného dovozu (12).
5.4. Záver o ujme
(69)
Komisia preto dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP značnú ujmu.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Účinok subvencovaných dovozov
(70)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom nariadení sa nezohľadnilo, že výrobné odvetvie Únie mohlo mať prospech zo zvýšenia spotreby od roku 2009 a že Komisia sa nemôže domnievať, že výrobné odvetvie Únie si bude schopné udržať svoj trhový podiel na neurčito.
(71)
V reakcii na tieto tvrdenia treba uviesť, že prešetrovaním sa odhalilo, že trhový podiel subvencovaného dovozu z Indie rástol vyšším tempom ako spotreba na trhu Únie. Objem indického subvencovaného dovozu sa zvýšil o 110 %, zatiaľ čo spotreba sa za rovnaké obdobie zvýšila o 50 %. Prešetrením sa okrem toho ukázalo aj to, že počas rovnakého obdobia bola priemerná indická cena neustále nižšia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie a počas OP podhodnotila priemernú cenu výrobného odvetvia Únie o 11,7 %. V dôsledku toho síce výrobné odvetvie Únie skutočne malo do istej miery výhody zo zvýšenej spotreby a dokázalo aj zvýšiť svoj objem predaja o 40 %, nemohlo si však udržať svoj trhový podiel tak, ako by sa dalo očakávať za zlepšených trhových podmienok a so zreteľom na voľnú výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie.
6.2. Vplyv ostatných faktorov
6.2.1. Nesubvencovaný dovoz
(72)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že je potrebné znovu posúdiť vplyv nesubvencovaného dovozu vzhľadom na skutočnosť, že KEI Industries získala de minimis rozpätie subvencií a na skutočnosť, že niektoré transakcie Venus group sa z analýzy odstránili, pretože boli omylom počítané dvakrát. Argumentovali tiež, že dané ceny nesubvencovaného dovozu boli nižšie, ako ceny subvencovaného dovozu.
(73)
Tabuľka ukazuje vývoj objemu nesubvencovaného vývozu a ceny počas príslušného obdobia. Ich objem predstavoval približne tretinu indického vývozu počas OP a sledoval rovnaký trend ako subvencovaný dovoz.
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
5 227
9 015
11 394
10 938
Objem (Index)
100
172
218
210
Priemerná cena (EUR/t)
2 268
2 678
3 105
3 056
Priemerná cena (Index)
100
118
137
135
Zdroj:
Odpovede na dotazník a Eurostat
(74)
Konštatovanie, že ceny nesubvencovaného dovozu boli nižšie ako ceny subvencovaného dovozu, je teda správne. Objem nesubvencovaného dovozu však predstavuje len tretinu objemu subvencovaného dovozu. Ujma spôsobená nesubvencovaným dovozom teda neprerušuje príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a nespôsobuje materiálnu ujmu výrobnému odvetviu Únie počas OP.
6.2.2. Dovoz z tretích krajín
(75)
Jeden indický vyvážajúci výrobca a indická vláda zopakovali tvrdenie, že do prešetrovania mala byť zaradená Čínska ľudová republika a že vplyv, ktorý mal dovoz z Čínskej ľudovej republiky na trh Únie a výrobné odvetvie Únie, sa podcenil.
(76)
Ako sa uvádza v odôvodnení 170 dočasného nariadenia, ani vo fáze začatia konania a ani v konečnej fáze neexistuje žiadny dôkaz o subvencovaní, ktorým by sa mohlo odôvodniť začatie antisubvenčného prešetrovania dovozu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Tvrdenie, že Čínska ľudová republika by sa mala zahrnúť do rozsahu prešetrovania, je preto neopodstatnené a zamieta sa.
(77)
Dovoz z Čínskej ľudovej republiky však vykázal rastúci trend počas posudzovaného obdobia a dosiahol v OP trhový podiel 8,3 %, ako sa uvádza v odôvodnení 168 dočasného nariadenia. Okrem toho čínske dovozné ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a ceny indických vyvážajúcich výrobcov na trhu Únie. Z toho dôvodu sa ďalej prešetrovalo, či dovoz z Čínskej ľudovej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a prerušiť príčinnú súvislosť medzi uvedenou ujmou a indickým subvencovaným dovozom.
(78)
Z dostupných informácií v predbežnej fáze vyplynulo, že sortiment výrobkov čínskeho dovozu bol odlišný a že sortimenty, kde boli čínske výrobky prítomné, boli v porovnaní s výrobkami predávanými výrobným odvetvím Únie alebo aj výrobkami s pôvodom v Indii, ktoré sa predávali na trhu Únie, odlišné.
(79)
Po uverejnení dočasného opatrenia boli Komisii doručené viaceré podnety poukazujúce na možnosť, že čínske nízke ceny dovozu počas OP mohli prerušiť príčinnú súvislosť medzi dotovaným indickým dovozom a spôsobiť materiálnu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(80)
Z analýzy vykonanej na základe štatistík o dovoze, ktorá sa týkala dvoch číselných znakov KN v rámci prešetrovania, vyplynulo, že 29 % čínskeho dovozu sa uskutočnilo pre menej náročný trh (pod číselným znakom KN 7223 00 99). Týmto sa čiastočne objasňuje, prečo sú čínske ceny v priemere nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie alebo ceny indických vyvážajúcich výrobcov. Zo štatistiky pre číselný znak KN 7223 00 99 takisto vyplynulo, že zákazníci čínskych výrobcov boli sústredení v Spojenom kráľovstve, v ktorom v zásade nebolo prítomné výrobné odvetvie Únie.
Priemerná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OP
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj:
Eurostat
(81)
Pokiaľ ide o číselný znak KN 7223 00 19, z analýz vykonaných na základe PCN vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí výrobcovia, súťažili najmä v náročnejšej oblasti trhu, v ktorej mohli byť ceny až štyrikrát vyššie ako ceny v menej náročnej oblasti trhu v rámci rovnakého KN (13). Z prešetrovania takisto vyplynulo, že všeobecne sa cenové odchýlky spájajú s druhom výrobku a obsahom niklu. Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že čínski vývozcovia na trhu v Únii predávajú prevažne druhy výrobku s nižšou kvalitou, ktoré patria pod uvedený číselný znak KN. Sortiment výrobkov sa preto stal prevládajúcim faktorom vo vyhodnocovaní čínskeho dovozu.
(82)
Pokiaľ ide o cenovú úroveň dovozu z Čínskej ľudovej republiky je potrebné upozorniť, že od roku 2009 do OP zostala priemerná cena čínskeho dovozu nad úrovňou dotovaných cien indických vyvážajúcich výrobcov ako to vyplýva z tejto tabuľky priemernej ceny dotovaného indického dovozu, ktorý patrí do číselného znaku KN 7223 00 19.
Priemerná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OP
OP + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj:
Eurostat
(83)
V OP klesla priemerná čínska dovozná cena po prvýkrát pod indickú dovoznú cenu subvencovaného dovozu. Zistilo sa však, že ide len o dočasný jav, pretože rok po OP čínske ceny rástli a boli opäť vyššie ako indické ceny.
(84)
Okrem toho porovnanie objemov dovozu z Indie a Čínskej ľudovej republiky vykázalo, že v ktoromkoľvek okamihu počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP bol dovoz z Čínskej ľudovej republiky na oveľa nižších úrovniach ako dovoz z Indie. Objemy dovozu z Čínskej ľudovej republiky dosiahli v zásade menej ako polovicu celkového dovozu z Indie.
(85)
Na základe uvedeného sa potvrdilo, že významný podiel čínskeho dovozu počas OP je odlišný od sortimentu výrobkov výrobného odvetvia Únie a že akákoľvek priama hospodárska súťaž s výrobkami vyrábanými a predávanými výrobným odvetvím Únie je obmedzená.
(86)
Dovoz z Čínskej ľudovej republiky preto nemohol ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie v takom rozsahu, aby sa prerušila príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Odôvodnenie 168 dočasného nariadenia sa teda potvrdzuje.
6.2.3. Konkurencia zo strany ostatných výrobcov v Únii
(87)
Jedna strana tvrdila, že zlé finančné výsledky výrobcov v Únii mohli byť spôsobené hospodárskou súťažou iných výrobcov v Únii, ktorí neboli navrhovateľmi alebo ktorí nevyjadrili podporu prešetrovaniu pri začatí tohto konania.
(88)
Trhový podiel ostatných výrobcov v Únii sa vyvíjal takto:
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Trhový podiel ostatných výrobcov z Únie
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj:
Podnet
(89)
Výrobcovia z Únie, ktorí neboli navrhovateľmi a ktorí osobitne nevyjadrili podporu prešetrovaniu, tvorili 44 % celkových tržieb v Únii uvedených v odôvodnení 139 dočasného nariadenia. Ich objem tržieb sa zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 ton v roku 2009 na 55 124 ton počas posudzovaného obdobia. Takýto rast je však pomerne mierny v porovnaní s rastom subvencovaného dovozu z Indie za rovnaké obdobie (+ 110 %). Okrem toho trhový podiel uvedených výrobcov z Únie zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný a nezistil sa žiadny náznak toho, že by ich ceny boli nižšie ako ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Dospelo sa preto k záveru, že ich tržby na trhu Únie neprispeli k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
6.3. Záver o príčinnej súvislosti
(90)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 176 až 179 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné úvahy
(91)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenie 180 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(92)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 181 až 188 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7.3. Záujem používateľov
(93)
Po uložení dočasných opatrení sa sedem používateľov a jedno združenie používateľov obrátilo na Komisiu a prejavili záujem o spoluprácu na prešetrovaní. Na základe ich žiadosti im boli v apríli 2013 zaslané dotazníky. Len dvaja používatelia však predložili úplne vyplnený dotazník a celkovo predstavovali spolupracujúci používatelia 12 % celkového dovozu z Indie počas OP a 2,5 % celkovej spotreby Únie. Ekonomický vplyv opatrení na používateľov bol znovu posúdený na základe nových dostupných údajov z vyplnených dotazníkov a dvaja používatelia boli navštívení na účel overenia poskytnutých informácií.
(94)
Používatelia tvrdili, že úroveň ziskovosti 9 % uvedená v odôvodnení 191 dočasného nariadenia je príliš vysoká a nie je pre odvetvie používateľov reprezentatívna. Po prijatí ďalších vyplnených dotazníkov bola priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov prepočítaná a stanovená na úrovni 2 % z obratu.
(95)
Takisto sa zistilo, že pokiaľ ide o spolupracujúcich používateľov, nákupy z Indie tvorili priemerne 44 % celkových nákupov príslušného výrobku a že India predstavovala výhradný zdroj zásobovania pre dvoch spolupracujúcich používateľov. Počas OP predstavoval obrat výrobku zahŕňajúceho príslušný výrobok priemerne 14 % obratu spolupracujúcich používateľov.
(96)
Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že potenciálne zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov z činností s použitím alebo zahrnutím príslušného výrobku by znamenal priemerné zníženie o 0,25 percentuálneho bodu na 1,75 %.
(97)
Komisia uznáva, že vplyv bude dôležitejší na individuálnej úrovni pre používateľov, pre ktorých je zdrojom celého dovozu dovoz z Indie. Ich počet je však pomerne nízky (dvaja zo spolupracujúcich používateľov). Okrem toho majú možnosť, za predpokladu, že indický výrobca spolupracuje, požadovať vrátenie cla podľa článku 21 základného nariadenia, ak sú splnené všetky podmienky pre takéto vrátenie.
(98)
Niektorí používatelia zopakovali obavu, že opatrenia by zasiahli určitý druh drôtov, ktoré sa v Európe nevyrábajú, konkrétne druhy zahrnuté do takzvanej série 200, ktorá je opísaná v odôvodnení 194 dočasného nariadenia. Podľa používateľov neexistujúca výroba v Únii je spôsobená nízkym dopytom a špecifickosťou výrobného procesu.
(99)
Z prešetrovania však vyplynulo, že takéto druhy drôtov z nehrdzavejúcej ocele výrobné odvetvie Únie vyrába a predstavuje na trhu Únie malý podiel. Pre používateľov z krajín, na ktoré sa nevzťahujú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia, sú k dispozícii aj alternatívne zdroje dodávok. Dvaja indickí vyvážajúci vývozcovia okrem toho dostali sadzbu vyrovnávacieho cla 0 %, preto nebude mať uloženie opatrení významné účinky na dodávky od nich. Okrem toho na rovnaké účely je možné použiť iné druhy drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Z toho dôvodu nemôže mať uloženie opatrení významný vplyv na trh Únie alebo na týchto používateľov. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(100)
Niektorí používatelia upozornili na dlhý čas dodania pre podobný výrobok od výrobcov z Únie v porovnaní s časom dodania príslušného výrobku z Indie. Možnosť obchodníkov naskladňovať výrobky a mať ich rýchlo k dispozícii však nevyvracia skutkový dôkaz o negatívnych vplyvoch subvencovaného dovozu. Tento argument sa preto musí zamietnuť.
(101)
So zohľadnením uvedeného platí, že aj keď niektorí používatelia budú pravdepodobne viac ako iní nepriaznivo ovplyvnení opatreniami týkajúcimi sa dovozu z Indie, usudzuje sa, že celkovo bude mať trh Únie prospech z uloženia opatrení. Konkrétne sa usudzuje, že obnovenie podmienok spravodlivého obchodu na trhu Únie by výrobnému odvetviu Únie umožnilo prepojiť ceny s výrobnými nákladmi, udržať výrobu a zamestnanosť, získať späť predtým stratený trhový podiel a využívať výhody zo zvýšených úspor z rozsahu. Tak by výrobné odvetvie mohlo dosiahnuť primerané ziskového rozpätie, ktoré by mu umožnilo strednodobo i dlhodobo účinne fungovať. Zároveň sa v odvetví zlepší celková finančná situácia. Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že opatrenia budú mať celkovo obmedzený vplyv na používateľov a neprepojených dovozcov. Dospelo sa preto k záveru, že celkový prospech opatrení zrejme prevažuje nad vplyvom na používateľov príslušného výrobku na trhu Únie.
7.4. Záujem neprepojených dovozcov
(102)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 197 až 199 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7.5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(103)
Vzhľadom na uvedené sa potvrdzuje posúdenie v odôvodneniach 200 a 201 dočasného nariadenia.
8. KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(104)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 203 až 206 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
8.2. Záver o úrovni odstránenia ujmy
(105)
Pre KEI Industries nebolo vypočítané individuálne rozpätie ujmy, pretože konečné subvenčné rozpätie tejto spoločnosti bolo na úrovni de minimis, ako sa uvádza v odôvodnení 49.
(106)
Metodika použitá v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzuje.
8.3. Konečné opatrenia
(107)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia by sa malo konečné vyrovnávacie clo uložiť na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy spôsobenej subvencovaným dovozom tak, aby neprekročilo výšku zisteného subvenčného rozpätia.
(108)
Sadzby vyrovnávacieho cla sa preto stanovili na základe porovnania rozpätí ujmy a subvenčných rozpätí. Navrhované sadzby vyrovnávacieho cla sú teda takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba vyrovnávacieho cla
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
neuvádza sa
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
neuvádza sa
0,0 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto pracovnom dokumente sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá bola zistená v súvislosti s týmito spoločnosťami počas daného prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto pracovného dokumentu vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky iné spoločnosti“.
(110)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (14) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, toto nariadenie, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo, sa zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
8.4. Konečný výber dočasného vyrovnávacieho cla
(111)
Vzhľadom na rozsah zisteného subvenčného rozpätia a vzhľadom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa s konečnou platnosťou vybrali sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého dočasným nariadením v rozsahu sumy uloženého konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra
3,0
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra
0,0
B780
KEI Industries Limited, Nové Dillí
0,0
B925
Spoločnosti uvedené v prílohe
3,4
Všetky ostatné spoločnosti
3,7
B999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého podľa nariadenia (EÚ) č. 419/2013 na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii,
sa s konečnou platnosťou vyberajú. Sumy zabezpečené nad rámec sadzieb konečného vyrovnávacieho cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. septembra 2013