РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/309 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2015 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция.
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 25 % от общото производство на определена дъгова пъстърва в Съюза, чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието“) (3). Както е посочено в съображение 1 от регламента за временните мерки, на 4 септември 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувана поправка на известието за започване на процедура („поправката“) (4).
2. Разследван период и разглеждан период
(3)
Както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, разследването на субсидирането и вредата обхваща периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
3. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно изравнително мито („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления във връзка с предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
The Aegean Exporters' Association („AEA“) поиска изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури („служител по изслушванията“). Изслушването се състоя на 26 ноември 2014 г. По време на изслушването бяха обсъдени твърденията за промяна на обхвата на продукта с поправката, включването на пушена дъгова пъстърва в обхвата на продукта и изчислението на състоянието. На 8 януари 2015 г. се проведе втора среща със служителя по изслушванията. В допълнение към темите, обсъдени на изслушването от 26 ноември 2014 г., се обсъдиха методологията, прилагана за анализ на вредата и предложеният подход по отношение на гаранциите.
(6)
Бяха разгледани устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(7)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Турция и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните мерки“). На всички страни бе даден срок, в който да направят коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(8)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
4. Изготвяне на извадка
(9)
След оповестяването на временните мерки AEA се позова на поправката на известието за започване, посочено в съображение 2, и заяви, че посредством същата поправка Комисията е разширила обхвата на определението на продукта. Поради предполагаемото разширение на обхвата не може да бъде изключено, че някои турски износители не са заявили интерес при започването и не са попълнили формуляра за изготвяне на извадка. Поради това извадката на производителите износители може вече да не е представителна. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(10)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза на тези дружества през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки. Както се посочва в съображение 15 от регламента за временните мерки, съгласно член 27, параграф 1 от „основния регламент“ Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза. Извадката представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза. Поради това извадката е представителна, а твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(11)
При липсата на други постъпили коментари относно извадката изложеното в съображения 9 - 17 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Индивидуално разглеждане
(12)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
(13)
Комисията отхвърли тези искания, тъй като броят на производителите износители е прекалено голям и индивидуалното разглеждане би било от прекомерна тежест и би попречило на своевременното приключване на разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Както е посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 („разглежданият продукт“).
(15)
След оповестяването на временните мерки и както вече беше посочено в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията е разширила обхвата на продукта посредством поправка, което предполагаемо е потвърдено от член 1, параграф 1 от регламента за временните мерки. Същата страна твърди, че разширяването на обхвата на продукта е неправомерно. Освен това тя твърди, че е трябвало да се проведе консултация със заинтересованите страни относно предполагаемото разширяване на обхвата на продукта. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(16)
Както се посочва в съображение 25 от регламента за временните мерки, поправката не оказва въздействие върху обхвата на продукта, а е чисто редакционна. Поради това от самото начало обхватът на продукта включва дъгова пъстърва на единични порции под всички различни форми. По време на разследването стана явно, че описанието на различните форми в рамките на обхвата на продукта е нееднозначно и че има разминавания между различните езикови версии, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, което наложи пояснение. Например буквалният прочит на обхвата на продукта би означавал, че живите риби са изкормени. Изглежда обаче, че всички заинтересовани страни, от които беше поискано да попълнят съответните въпросници, са дали информация за всички видове продукти въпреки техническата грешка и поради това изводът е, че е налице общо съгласие, че от започването на текущата процедура всички видове са включени в обхвата на продукта. След публикацията на поправката заинтересованите страни бяха незабавно уведомени по електронна поща, но нито една от тях не представи коментари или твърдения, че правата им на защита са нарушени. Също така по време на разследването производителите износители са дали информация на Комисията за всички форми, обхванати от определението на продукта. Поради това твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(17)
Две заинтересовани страни заявиха отново, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Те твърдят, че изводът на Комисията в съображение 29 от регламента за временните мерки, че различните форми - „жива“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, и отново се позоваха на две предишни антидъмпингови разследвания относно други рибни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), които съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6) са стигнали до извода, че пушените продукти не попадат в обхвата на продукта. Страните предоставиха информация относно ефекта на процеса на опушване, който предполагаемо изменял гореспоменатите характеристики. Освен това те отново заявиха, че структурите на разходите при пушените филета и другите форми се различават съществено и че производственият процес на пушените филета предполага значителни разходи за опушване.
(18)
След оповестяването на окончателните мерки AEA заяви, че Комисията не е пояснила кои са основните физически, технически и химически характеристики на пушената и непушената пъстърва, за които е установено, че са подобни. AEA заяви още, че са представили доказателства, че пушената и непушената пъстърва имат например различна химична структура, различни сетивни характеристики и различна хранителна стойност.
(19)
Въпреки ефекта на процеса на опушване Комисията счита, че главните основни характеристики, както са посочени в съображение 29 от регламента за временните мерки, остават подобни и не обосновават изключването на пушените продукти от обхвата на продукта. Противно на твърденията на АЕА, продуктът - пъстърва под различни форми, предназначена за консумация от човека - запазва своите характеристики и основните си химични и хранителни свойства и след опушване. Информацията за ефекта от процеса на опушване, която е предоставена от страните, не съдържа доказателства, че горепосочените основни характеристики се променят основно при процеса на опушване. Темата беше обсъдена и на изслушванията, проведени със служителя по изслушванията, посочени в съображение 5. Освен това всички категории на разглеждания продукт, включително пушената пъстърва, са обхванати в глава 3 от Комбинираната номенклатура (7) и са ясно разграничени от приготвените храни от риби, включени в глава 16 от същата номенклатура. Заинтересованите страни не обосноваха допълнително твърдението си за различните структури на разходите. Освен това, както вече бе посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, разследването показа, че структурата на разходите при пушените филета и другите форми наистина е подобна. Главният разходен елемент, който съставлява над 50 % от общия разход за всяка форма на представяне, са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. При всички случаи изчислението на подбиването на цените е направено, както е обяснено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, чрез сравняване на цените на всеки вид на продукта. Накрая, както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(20)
След оповестяването на окончателните мерки АЕА и правителството на Турция („ПТ“) отново заявиха, че включването на пушената пъстърва в обхвата на продукта на текущото разследване противоречи на досегашната практика и че Комисията не е дала достатъчни обяснения за предполагаемото отклонение от досегашната практика.
(21)
Както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Тъй като пушените продукти не са били включени в жалбите в предишните разследвания, Комисията не е разследвала дали те са могли да бъдат включени в обхвата на разследванията, ако хипотетично бяха обхванати от жалбата. Поради това твърдението, че текущото разследване се отклонява от досегашната практика, е невярно и съответно се отхвърля.
(22)
При липса на допълнителни коментари относно разглеждания продукт или сходния продукт, съображения 24 до 32 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. СУБСИДИЯ
1. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
(23)
Поради липсата на коментари относно държавната подкрепа за инвестициите в сектора на аквакултурите изложеното в съображения 38 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Преки и непреки субсидии за производителите на пъстърва
(24)
След оповестяването на временните мерки един включен в извадката производител износител и ПТ оспориха методологията на Комисията за изчисляване на средния размер на непреките субсидии, при което се взема предвид единствено производството на пъстърва, получаващо преки плащания. Те поискаха от Комисията да използва данните за общото производство на вътрешноводна пъстърва, публикувани от Турския статистически институт (8) през септември 2014 г. След оповестяването на окончателните мерки и двете страни повториха твърдението си. Комисията счита, че предоставените данни за общото производство на вътрешноводна пъстърва в Турция по време на разследвания период, са надеждни, въпреки че са представени след проверките на място, и поради това прие това твърдение.
(25)
Поради това средният размер на непреките субсидии, изчислен по отношение на закупените количества от двама включени в извадката производители износители от несвързани доставчици, беше изменен от 0,60 TL на 0,51 TL за kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ по следния начин:
-
Обща субсидия в национален мащаб, както е посочена в отговора на въпросника от ПТ
-
Минус размера на пряката субсидия, получена от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Минус такса в размер на 0,2 %, преведена на профсъюзите, като законова предпоставка за получаване на пряка субсидия
Този размер след това се разделя на общото производство на вътрешноводна пъстърва, минус производството на пъстърва от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS), както е посочило ПТ в отговора на въпросника.
(26)
Поради това средният размер на субсидията на килограм, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“, за включените в извадката производители износители, се основава на размера на пряката субсидия, получена за дейността по отглеждането, и на средния размер на субсидията, отпусната от ПТ, т.е. 0,51 TL на kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ за закупените количества от несвързани доставчици, ако има такива. Общата полза след това е изразена като процент от стойността CIF.
(27)
След оповестяването на временните мерки, един включен в извадката производител износител предложи леко модифициран начин на изчисление на размера на субсидията за закупена суровина от друг включен в извадката производител износител. Комисията прие това предложение и актуализира съответно таблицата в съображение 33 по-долу.
(28)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че Комисията е изравнила размера на отпуснатата им пряка субсидия, но не и реалната полза. Получените суми обаче биха представлявали облагаем доход. Поради това приложимата корпоративна данъчна ставка в размер на 20 % в Турция следва да бъде приспадната от получения общ размер на пряката субсидия. В член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент се посочва, че „всяка такса за кандидатстване или други разходи, които са били необходими за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата“ следва да се извади от сумата на ползата. Производителите износители изразиха становището, че плащането на приложимите корпоративни данъци е предпоставка за получаването на отпуснатите им средства и поради това следва да се счита за „друг разход“, необходим за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата.
(29)
Комисията отхвърли това твърдение. В основния регламент няма правно основание, което да подкрепя предлаганата методология. Данъците не могат да бъдат считани за разходи съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. Плащането на корпоративен данък е задължение по турското данъчно законодателство, което е валидно за всички дружества, независимо дали те получават субсидии или не. Противно на становището на производителите износители плащането на корпоративен данък не е предпоставка за получаването на средства, за разлика от действителното отглеждане на разглеждания продукт.
(30)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че тъй като се налага да чакат дълго за отпускането на субсидиите, междувременно възникват други финансови разходи. Поради това те очакват Комисията да направи корекция надолу на размера на получената полза, за да отрази такива финансови разходи. В този смисъл включените в извадката производители износители се позовават на съображение 42 от регламента за временните мерки, в който Комисията е установила полза въз основа на освобождаването от данък добавена стойност (ДДС) за закупуване на оборудване и е определила тази полза като „лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС“.
(31)
Това твърдение е необосновано. Всъщност отговорните административни органи трябва да създадат необходимите процедури и механизми за надзор, за да управляват подобна мащабна схема за субсидиране. Поради това е нормално при такава схема, на която имат право голям брой земеделски производители в сектора на аквакултурите в Турция, да е необходимо време за отпускане на субсидиите. Аналогията със съображение 42 от регламента за временните мерки е подвеждаща. Описаната там полза от ДДС е схема на ПТ, при която евентуалните финансови разходи са съпътстващи разходи, които се правят обикновено, и чието компенсиране не се планира от ПТ.
(32)
Поради липсата на допълнителни коментари във връзка с преките и непреките субсидии за производителите, изложеното в съображения 50 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(33)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на прякото и непрякото субсидиране са, както следва:
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Субсидирани заеми
(34)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията е счела даден заем за подлежаща на изравняване субсидия, въпреки че той е бил предназначен за инвестиция, несвързана с разглеждания продукт.
(35)
Комисията отхвърли това твърдение. В хода на разследването беше установено, че производителят износител на дъгова пъстърва е получил такъв заем, който подлежи на изравняване, понеже е специфичен за сектора на аквакултурите. Според Комисията е без значение фактът, че въпросната схема не е специфична за юридическото лице, което произвежда разследвания продукт, при положение че програмата е специфична и нейните ползи могат да бъдат свързани с производството на разглеждания продукт. Последното е факт, тъй като субсидираният заем намалява общия финансов разход на производителя, от което се възползва и разглежданият продукт. Не бяха представени доказателства, че управлението на финансовите ресурси от съответните производители износители е провеждано така, че общият финансов разход на дружеството да не бъде повлиян от отпускането на заема.
(36)
След оповестяването на временните мерки друг включен в извадката производител износител заяви, че Комисията не е разпределила правилно ползата от субсидирания заем между две различни юридически лица от една група, от които само едното произвежда разглеждания продукт.
(37)
Комисията прие твърдението и разпредели ползата въз основа на оборота на съответните юридически лица. Разпределената полза за разглеждания продукт е почти нулева и поради това не следва да бъде отразена в общата сума на субсидията.
(38)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки по отношение на изравнените заеми един включен в извадката производител износител оспори изчислението от Комисията на коефициента на оборота, използван при разпределението на ползите към износа на разглеждания продукт за Съюза. Той заяви, че продажбите за износ на разглеждания продукт следва да се разделят на общия оборот на дружеството, включително продажбите на пъстърва и други продукти, както продавани на вътрешния пазар, така и изнасяни за ЕС, за да се изчисли коефициентът на оборота за определяне на размера на субсидираните заеми.
(39)
Комисията прие това твърдение. Въпреки тази нова методология обаче маржовете на субсидираните заеми останаха същите.
(40)
Поради липсата на други коментари относно субсидираните заеми изложеното в съображения 65 - 81 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(41)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на субсидираните заеми са, както следва:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Özpekler
0,3 %
4. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
(42)
Поради липсата на коментари относно пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията изложеното в съображения 82 - 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Субсидии за консултантска дейност
(43)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за консултантска дейност изложеното в съображение 91 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(44)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за гориво и за бракуване на риболовни кораби изложеното в съображение 92 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Изчисляване на общите маржове на субсидията
(45)
След оповестяването на временните мерки две включени в извадката дружества посочиха техническа грешка на закръглянето при изчисляването на общите маржове на субсидията. Комисията прие твърдението и актуализира съответно таблицата по-долу.
(46)
Поради липсата на коментари относно методологията за изчисляване на общите маржове на субсидията се потвърждава методологията, посочена в съображения 93 - 98 от регламента за временните мерки.
(47)
Като се взеха предвид коментарите на заинтересованите страни, окончателните маржове на субсидиите, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Среднопретеглена стойност на извадката
7,6 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(48)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила от общото производство на Съюза данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза. Те заявиха, че по този начин рибопреработвателната промишленост в Съюза е де факто изключена от разследването.
(49)
След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментарите си и заяви, че Комисията е следвало да извърши i) интегриран анализ въз основа на общата продукция на производителите и преработвателите в Съюза, или ii) двустепенен анализ въз основа на първоначалния анализ по сегменти на вредата по отношение на сегмента на производителите, от една страна, и на преработвателите, от друга, последван от интегриране в анализа на цялата промишленост. Заявено беше, че второто действие съответства на съдебната практика на СТО по случая ЕО - Сьомга (9), както и на досегашната практика на Комисията (10). Страната обаче не представи данни за евентуалното въздействие на алтернативните методологии върху анализа на вредата. Същата заинтересована страна заяви накрая, че методологията не съответства на факта, че вносът, предназначен за преработка, е включен както в обема на вноса, така и в производството на Съюза.
(50)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ също заяви, че данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза, следва да бъдат включени в общото производство на Съюза.
(51)
Освен това ПТ заяви, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, се различава от обема на производството, използван в анализа на състоянието, и съответно потенциално съдържа грешка. ПТ също така повтори коментара си относно предполагаемите грешки в анализа на състоянието.
(52)
Текущото разследване включва всички производители от Съюза на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва. Както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, извадката от производители от Съюза включва различни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) и се счита за представителна за промишлеността на Съюза като цяло. Поради това горното твърдение, че рибопреработвателната промишленост е de facto изключена от анализа, е неправилно и беше отхвърлено.
(53)
Освен това не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти на различните етапи и видове производство. В допълнение, както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е силно фрагментирана - с над 700 малки и средни предприятия, поради което не беше възможно Комисията да събере данни за различните сегменти. Поради това в този случай предложеният анализ по сегменти не беше целесъобразен.
(54)
Накрая, включването на вноса, предназначен за преработка, в данните за производството бе избрано, за да се стигне до най-точна приблизителна стойност на обема на производството. При всички случаи вносът на разглеждания продукт (с изключение на пушената пъстърва), предназначен за преработка, представляваше под 3 % от общото производство на Съюза, изчислено по тази методология, като алтернативната методология с изключването му от данните за производството на Съюза не би имало значително влияние върху този показател за вредата.
(55)
Разликата в обемите на производството, изчислени за целите на анализа на състоянието и анализа на вредата, отразява факта, че по време на разследването се получи по-точна информация, докато анализът на състоянието се базираше на разумна оценка на prima facie доказателствата, налични към момента на анализа на състоянието. Комисията също така отговори на конкретните въпроси на ПТ относно анализа на състоянието с индивидуално оповестяване, изпратено на 18 декември 2014 г. и по време на изслушването пред служителя по изслушванията на 8 януари 2015 г. Поради това се отхвърля твърдението, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, е потенциално неверен поради разликата в източниците на анализа на състоянието и анализа на вредата.
(56)
Както е посочено в съображение 123 от регламента за временните мерки обемът на производството се основава на данни от Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), които се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Делът на вноса, предназначен за преработка, беше добавен към обема на производство на жива риба въз основа на информация, събрана и потвърдена по време на настоящото разследване. Тъй като обемът на производството се изчислява в „еквиваленти на цяла риба“, няма разлика дали той е изчислен от първата форма на продажбата, тоест „жива риба“, или от последната форма, тоест „преработена“. Поради това ако обемът на преработената риба беше добавен към обема на живата риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните. Въпреки факта, че общият обем на производството се базираше основно на данни от производството на жива риба, за да се избегне дублирането на данните, използваната методология не изключва други видове производство на Съюза (производство на прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва), а факторите за причиняване на вреда се отнасят за цялата промишленост на Съюза, т.е. жива риба и последваща преработка. Поради това, противно на твърденията на тази страна, методологията, използвана за определяне на общия обем на производството на Съюза, не изключва отрасъла за преработка на пъстърва. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(57)
Във всички случаи, дори ако беше приета методологията, предложена от заинтересованата страна, и към данните за производители на жива риба от Съюза бяха добавени данните за производители от Съюза, преработващи жива риба, и дори ако това беше довело до надценяване на някои показатели за вредата, като например обем на производството, обем на продажбите, производствен капацитет и заетост, те щяха да показват същите тенденции през разглеждания период, защото обемите на преработвателната промишленост са свързани с обемите на производство на жива риба.
(58)
При отсъствието на други постъпили коментари, съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(59)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 48, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Тази страна заяви, че поради това общото потребление на Съюза е подценено. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове, като твърдеше, че на методологията на Комисията за определяне на потреблението на Съюза липсва вътрешна логика, което води до надценен пазарен дял на турския внос.
(60)
Както е обяснено в съображения 52 и 56, рибопреработвателната промишленост в Съюза всъщност не е изключена от анализа. Въпреки това данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Същият резултат щеше да се получи, ако общият обем на производството беше установен въз основа на допълнително преработена пъстърва, преобразувана в „еквивалент на цяла риба“. Ако обемът на преработена риба обаче беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните и би увеличило изкуствено общия обем на производството и потреблението в Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(61)
Предполагаемото въздействие върху пазарния дял на турския внос е разгледано в съображение 64.
(62)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 101 - 105 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(63)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и е включила само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Посочената страна твърдеше, че тази методология води до надценяване на пазарния дял на турския внос. Както е посочено в съображение 59, страната не предостави обосновка на това твърдение с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове.
(64)
Както е обяснено в съображение 60, данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Ако обемът на преработена риба беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните вследствие на това до подценяване на пазарния дял на турския внос. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(65)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 106 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(66)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че цените на вноса от Турция не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид в рамките на състава оказват значително влияние върху средната цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да подкрепи с допълнителни доказателства твърдението си.
(67)
За да се установят и изследват тенденциите на общите показатели за вреда, свързани с цените на разглеждания продукт по време на разглеждания период, съгласно разпоредбите на член 3 от основния регламент, беше счетено за целесъобразно да се използва среднопретеглена цена на вноса, която е свързана с разглеждания продукт, според определението му. Всъщност подробни данни се събират единствено за разследвания период. Поради това данните по видове за целия разглеждан период не са налични. При всички случаи среднопретеглената цена на вноса позволява изследване на тенденцията, валидна за разглеждания продукт. Фактът, че дадена тенденция евентуално би била различна за някои видове продукти, не обезсилва общата тенденция. Последно, цената е претеглена, за да се вземе предвид именно теглото на всеки от видовете продукти в различните състави.
(68)
От друга страна, за целите на определянето на подбиването на цените по време на разследвания период, както е посочено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, Комисията действително използва среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и ги сравни със съответните среднопретеглени цени за всеки внасян вид на разглеждания продукт от включените в извадката турски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF), със съответните корекции спрямо мита и разходи след вноса.
(69)
Поради гореизброените причини твърдението беше отхвърлено.
(70)
След оповестяването на временните мерки същата страна оспори факта, че Комисията не е направила корекции спрямо разходите след вноса. Вследствие на това твърдение Комисията анализира допълнително наличната информация и използва средните разходи след вноса, направени от свързания вносител по отношение на включения в извадката производител износител.
(71)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Като се вземе предвид корекцията, описана по-горе в съображение 70, среднопретегления марж на подбиването на вноса от засегнатата страна на пазара на Съюза е била между 2 % и 16 % (средният марж на подбиване на цените е бил 6 %).
(72)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 - 111 и 114 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(73)
След оповестяването на временните мерки ПТ поиска от Комисията да му предостави информация за макроикономическите индикатори за вреда, обобщени само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Тази страна повтори твърдението си след оповестяването на окончателните мерки. Практика на Комисията е да установява и анализира макроикономическите показатели на равнището на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Действително се смята, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието по време на разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 118 - 122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(75)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че поради това общият обем на производство на Съюза е подценен.
(76)
Както е обяснено в съображение 52, Комисията анализира цялата промишленост на Съюза, включително производителите на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва, а в съображения 56 и 60 се посочва, че общият обем на производството на Съюза не е бил повлиян от използваната от Комисията методология. Поради това доводът беше отхвърлен.
(77)
ПТ заяви, че данните на ФЕПА включват данни само от 13 държави членки и поради тази причина общият обем на производството на Съюза е подценен.
(78)
Данните на ФЕПА наистина не включват държави членки с общ обем на производство под 1 000 тона („еквивалент на цяла риба“) годишно, което обаче предвид незначителните количества не би имало съществено влияния върху установените тенденции. Освен това посочената страна не доказа потенциалното въздействие от включването на останалите държави членки в общите данни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(79)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ заяви, че данните за производството на две невключени държави членки, по-специално България и Румъния, всъщност са произвели повече от 1 000 тона през 2011 г. Обемите на производство, предоставени от ПТ, се отнасят предимно до производството на едра пъстърва, която не е продуктът, предмет на настоящото разследване. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет съгласно съображение 124 от регламента за временните мерки е неверен, тъй като е изчислен въз основа на неправилно установения обем на производството, както се твърди в съображение 75. Освен това заинтересованата страна твърдеше, че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза, тъй като извадката съдържа производители от Съюза, представляващи различни производствени етапи, като например опушване, а обемът на производство се предполага да съдържа само жива пъстърва. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула погрешно се базира на средния процент на използване на капацитета при включените в извадката производители, вместо да използва конкретни данни на отрасъла за жива риба, от една страна, и преработвателната промишленост, от друга. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателната промишленост, която закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общия обем на производствения капацитет в Съюза. Накрая страната заяви, че определянето на капацитета не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(81)
Както се посочва в съображения 52, 56 и 60, Комисията не е изключила преработвателната промишленост в Съюза от анализа си и твърдението, че обемът на производството е неправилно изчислен, се отхвърля. Освен това, както е посочено в съображение 53, не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти, като използва данни за конкретните два отрасъла. По същата причина определянето на капацитета не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки, изчисленият от Комисията процент на използване на капацитета е в съответствие с обема на производството на Съюза. Поради това твърдението, че определянето на капацитета е извършено на базата на непълни данни за общото производство и че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията от включени в извадката производители от Съюза, също беше отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на процента на използване на капацитета би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(82)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял:
(83)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че частта на преработвателната промишленост в Съюза е изключена от анализа. Поради това тази страна твърди, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е подценен и пазарният дял, изчислен на тази основа, е неверен. След оповестяване на окончателните мерки същата страна повтори своите коментари и заяви, че Комисията е трябвало да използва алтернативните методологии, описани в съображение 49, без да предложи обосновка на тяхното значение за посочената констатация.
(84)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че обемът на производството е неправилно установено и че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. От това следва, че твърдението за неправилно установени обем на продажбите и пазарен дял бе също отхвърлено. Както е обяснено в съображение 53, анализът по сегменти не беше целесъобразен и беше отхвърлен. Ако обаче беше приета методологията за изчисляване на обема на продажбите, предлагана от заинтересованата страна, това щеше да доведе до дублиране на данните и вследствие на това до надценяване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(85)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 129 и 133 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.3. Растеж
(86)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 134 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.4. Заетост и производителност
(87)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза и че поради това заетостта е подценена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула е неправилно базирана на заетостта за включените в извадката производители, вместо да използва данните на тези два конкретни отрасъла. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателния отрасъл, който закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общата заетост в Съюза. Накрая, страната твърди, че при всички случаи определянето на заетостта не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(88)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. Освен това, както е посочено в съображение 53, няма налични данни, които да дадат на Комисията възможност да извърши анализ по сегменти с използване на конкретни данни от отрасъла за жива риба, от една страна, и от преработвателната промишленост, от друга. По същата причина определянето на заетостта не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображение 136 от регламента за временните мерки, изчислената от Комисията заетост е в съответствие с обема на производството на Съюза. При изчисляването на заетостта Комисията взе предвид цялата промишленост на Съюза, включително преработвателната промишленост. От това следва, че твърдението за неправилно установена заетост бе също отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на заетостта би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(89)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(90)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид разглеждан продукт в рамките на състава оказват значително влияние върху средната продажна цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителни доказателства на твърдението си.
(91)
По аналогия на причините, посочени в съображения 67 и 68, това твърдение беше отхвърлено.
(92)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 140 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.2. Разходи за труд
(93)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.3. Инвентарен опис
(94)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(95)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 146 - 151 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Заключение относно вредата
(96)
Въз основа на гореизложения обобщен анализ на съответните макроикономически и микроикономически фактори и поради липсата на други постъпили коментари, изводите в съображения 152 - 155 от регламента за временните мерки, че цялата промишленост на Съюза, включително всички отделни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на субсидирания внос
(97)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 157 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(98)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 162 - 165 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(99)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 166 и 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Промяна на потреблението
(100)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 169 и 170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(101)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията с други рибни видове. Страните цитираха изследвания (11), които предполагаемо показват, че други рибни видове се конкурират на германския пазар с дъговата пъстърва на единични порции. В допълнение на това заинтересованите страни заявиха, че освен предполагаемата конкуренция с едра пъстърва, сьомга и пангасиус е налице и конкуренция с треска, писия, скумрия и морски костур, което е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
(102)
Гореизброените изследвания, на които се позовават засегнатите страни, не съдържат изчерпателни доказателства в подкрепа на твърденията относно германския пазар, нито относно пазара на Съюза като цяло. Тези твърдения бяха опровергани и от факта, че по време на разглеждания период вносът на дъгова пъстърва от Турция за Съюза е нараснал както като пазарен дял, така и като обем на продажбите.
(103)
Предполагаемата конкуренция от други рибни видове не би могла да обясни в никакъв случай общото икономическо и финансово влошаване на промишлеността на Съюза и особено загубата на пазарен дял спрямо вноса от Турция, който през разглеждания период е нараснал.
(104)
На това основание твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(105)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 171 - 175 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(106)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на административната тежест в държавите членки.
(107)
Административната и регулаторната тежест, включително предполагаемите ограничения върху използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите в държавите членки, като възможен друг фактор, причинил вреда на промишлеността на Съюза, е разгледана в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(108)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(109)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на ценовия натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно.
(110)
Ценовият натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно като евентуални други фактори, причинили вреда на промишлеността на Съюза, са разгледани в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(112)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на редица други фактори върху отделни производители от Съюза, като предполагаеми свръхинвестиции, екологични въпроси и съдебни спорове.
(113)
Тези фактори обаче са разгледани в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(114)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(115)
Въз основа на гореизложеното и при липса на други постъпили коментари, се потвърждават заключенията в съображения 187 - 189 от регламента за временните мерки, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос, както и че няма други фактори, анализирани поотделно и заедно, които нарушават причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 191 - 194 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на несвързаните вносители
(117)
След налагането на временните мерки двама други вносители заявиха своя интерес и твърдяха, че налагането на мита върху пъстървата от Турция ще има отрицателно въздействие за тях. Тези страни обаче не обосноваха своите твърдения. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(118)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 195 и 198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(119)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 199 - 203 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Въз основа на гореизложеното и при липсата на други постъпили коментари се потвърждава заключението в съображение 204 от регламента за временните мерки, че не са налице основателни причини да се счита, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(121)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(122)
С оглед на корекцията, описана в съображения 70 и 71 по-горе маржовете на вредата се коригират, както е посочено в съображение 127 по-долу.
(123)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 206 - 217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(124)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да се наложат окончателни изравнителни мита в съответствие с разпоредбата за по-малкото по размер мито в член 15, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(125)
Предвид високата степен на съдействие от страна на турските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще бъде наложено на всички дружества, които не са оказали съдействие при разследването.
(126)
За изброените в приложението оказали съдействие турски дружества, които не са включени в извадката, окончателната ставка на митото се определя на среднопретеглената ставка на дружествата, включени в извадката.
(127)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на окончателните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Други оказващи съдействие дружества
7,6 %
23 %
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Гореизложените изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(129)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(130)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“.
(131)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(132)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
3. Гаранции
(133)
След оповестяването в регламента за временните мерки 15 производители износители предложиха да поемат ценови гаранции в съответствие с член 13 от основния регламент.
(134)
Комисията внимателно анализира предложенията в светлината на специфичния контекст на отношенията с Турция. Комисията обаче счете, че такива гаранции няма да са приложими на практика при текущата процедура. Причините за това са големият брой форми на представяне на разглеждания продукт, значителните ценови разлики между различните форми и рискът от кръстосано компенсиране поради продажбата на други продукти на същите клиенти.
(135)
След оповестяването на окончателните мерки една заинтересована страна (АЕА) заяви, че причините да се обявят гаранциите за неприложими на практика, не са правилни. Първо, тя твърди, че броят на формите е ограничен, те са ясно разграничими чрез кодове по ТАРИК и ако е необходимо някои форми могат да се групират; второ, че наличието на големи ценови разлики между различните форми не означава, че гаранциите са неприложими на практика, тъй като могат да се установят различни минимални вносни цени за отделните форми и, последно, че по-рано подобни гаранции са били приемани за други рибни продукти (сьомга) (13).
(136)
Първо, включените в извадката производители износители, които са предложили гаранции и за които Комисията разполага с подробна информация, са изнасяли седем различни форми на разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези форми не могат да бъдат ясно разграничени посредством кодове по ТАРИК. Освен това групирането на форми, които имат различни цени, може да доведе до кръстосано компенсиране между минималните вносни цени на различните форми. Второ, ако големият брой производители износители и форми, съчетан със значителните ценови разлики между формите, бъде компенсиран с голям брой минимални вносни цени, както предлага заинтересованата страна, това ще направи наблюдението на гаранциите още по-неприложимо на практика. Трето, намаляването на риска от кръстосано компенсиране чрез непрекъснато наблюдение на клаузата да се преустанови продажбата на други продукти на същите клиенти ще бъде непропорционално трудоемко и поради това неприложимо на практика. Накрая, що се отнася до случая със сьомгата, приетите по това време гаранции са се оказали неприложими на практика, което е видно от множеството оттегляния на гаранции по време на срока на действие на мерките. Поради гореизложените причини, аргументите, че гаранциите ще бъдат приложими на практика в този случай, се отхвърлят.
(137)
Поради това предложенията за ценови гаранции бяха отхвърлени.
4. Окончателно събиране на временното мито
(138)
С оглед на установените маржове на субсидията и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Сумите в излишък от окончателните размери на изравнителното мито следва да се освободят.
(139)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (14),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss) се налага окончателно изравнително мито:
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Дружества, изброени в приложението
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
B999
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014, се събират окончателно. Обезпечените суми, надвишаващи окончателните ставки на изравнителните мита, се освобождават.
Член 3
Когато даден нов производител износител от Турция предостави на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Турция, за които се отнасят мерките, наложени с настоящия регламент;
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 7,6 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2015 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/309
z 26. februára 2015,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1195/2014 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku.
(2)
Na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac než 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii, Komisia začala prešetrovanie prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (3). Ako sa uvádza v odôvodnení 1 dočasného nariadenia, oznámenie o začatí konania bolo predmetom korigenda, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. septembra 2014 (ďalej len „korigendum“) (4).
2. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 23 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
3. Ďalší postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné vyrovnávacie clo (ďalej len „predbežné zverejnenie“), niekoľko zúčastnených strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Egejské združenie vývozcov (Aegean Exporters' Association, ďalej len „AEA“) požiadalo o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach (ďalej len „úradník pre vypočutie“). Vypočutie sa konalo 26. novembra 2014. Počas vypočutia sa prediskutovala údajná zmena vymedzenia výrobku prostredníctvom korigenda, začlenenie údeného pstruha dúhového do vymedzenia výrobku a výpočet reprezentatívnosti. Druhé vypočutie úradníkom pre vypočutie sa konalo 8. januára 2015. Okrem záležitostí, ktoré sa riešili 26. novembra 2014, sa diskutovalo o metodike použitej pri analýze ujmy a o navrhovanom prístupe v súvislosti so záväzkami.
(6)
Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(7)
Komisia informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz pstruha dúhového s pôvodom v Turecku a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa konečného zverejnenia.
(8)
Pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa posúdili a prípadne zohľadnili.
4. Výber vzorky
(9)
Po predbežnom zverejnení sa AEA vyjadrilo ku korigendu k oznámeniu o začatí konania uvedenom v odôvodnení 2 a tvrdilo, že prostredníctvom daného korigenda Komisia rozšírila vymedzenie výrobku. Z dôvodu údajného rozšírenia vymedzenia výrobku sa nedalo vylúčiť, že niektorí tureckí vývozcovia sa pri začatí konania neprihlásili a nevyplnili formulár na výber vzorky. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov už teda nemusí byť reprezentatívny. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie alebo vysvetlenie.
(10)
Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 14 dočasného nariadenia, celkový deklarovaný objem vývozu do Únie počas roka 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavoval celý vývoz z Turecka do Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 15 dočasného nariadenia, podľa článku 27 ods. 1 Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie. Vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie. Vzorka je teda reprezentatívna a tvrdenie uvedenej strany v tejto súvislosti bolo zamietnuté.
(11)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky, odôvodnenia 9 až 17 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Individuálne preskúmanie
(12)
Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia.
(13)
Komisia tieto žiadosti zamietla, pretože počet vyvážajúcich výrobcov je taký veľký, že by individuálne posúdenie predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému ukončeniu prešetrovania.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(14)
Ako sa uvádza v odôvodnení 24 dočasného nariadenia, príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):
-
živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, tiež vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, tiež vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
s pôvodom v Turecku, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(15)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia prostredníctvom korigenda rozšírila v rámci prešetrovania vymedzenie výrobku, čo bolo údajne potvrdené článkom 1 ods. 1 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že takéto rozšírenie vymedzenia výrobku je nezákonné. Okrem toho strana tvrdila, že o údajnom rozšírení vymedzenia výrobku mali prebehnúť konzultácie so zúčastnenými stranami. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie alebo vysvetlenie.
(16)
Ako sa uvádza v odôvodnení 25 dočasného nariadenia, oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku. Vymedzenie výrobku tak už od začiatku zahŕňalo porcie pstruha dúhového vo všetkých rôznych úpravách. Počas prešetrovania vyšlo najavo, že opis rôznych úprav v rámci vymedzenia výrobku bol nejednoznačný a že medzi rôznymi jazykovými verziami uverejnenými v Úradnom vestníku Európskej únie boli nezrovnalosti, ktoré si vyžadovali objasnenie. Napríklad podľa doslovného výkladu vymedzenia výrobku by živé ryby mali byť vypitvané. Vyšlo však najavo, že všetky zúčastnené strany, ktoré boli vyzvané, aby vyplnili príslušné dotazníky, uvádzali všetky typy výrobku aj napriek tejto administratívnej chybe, a preto sa dospelo k záveru, že sa jednotne chápalo, že do vymedzenia výrobku boli už pri začatí súčasného prešetrovania zahrnuté všetky typy. Zúčastnené strany boli prostredníctvom elektronickej pošty informované hneď po uverejnení korigenda, žiadna z nich však nepredložila pripomienky ani netvrdila, že bolo porušené jej právo na obhajobu. Počas prešetrovania vyvážajúci výrobcovia tiež oznámili Komisii všetky vyrábané obchodné úpravy, na ktoré sa vzťahuje vymedzenie výrobku. Tvrdenia dotyčnej strany v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.
(17)
Dve zúčastnené strany zopakovali, že údený pstruh by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku. Spochybnili záver Komisie uvedený v odôvodnení 29 dočasného nariadenia, že rôzne úpravy - „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ - zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, a opäť poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa iných výrobkov z rýb (veľkého pstruha dúhového a lososa), ktoré boli uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6) a v prípade ktorých sa vymedzenie výrobku na údené výrobky nevzťahovalo. Tieto strany uviedli informácie o účinkoch procesu údenia, ktorý údajne mení vyššie uvedené vlastnosti. Okrem toho zopakovali, že štruktúra nákladov údeného filé a ďalších úprav výrobku by sa značne líšila a že výrobný postup údeného filé zahŕňa značné náklady na údenie.
(18)
Po konečnom zverejnení AEA tvrdilo, že Komisia neobjasnila, ktoré boli základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti údeného a neúdeného pstruha, v prípade ktorých sa zistilo, že sú podobné. AEA ďalej tvrdilo, že poskytlo dôkazy, podľa ktorých má údený losos napríklad inú chemickú štruktúru, iné organoleptické vlastnosti a iné výživové hodnoty ako neúdený pstruh.
(19)
Komisia posúdila, že napriek účinkom procesu údenia zostávajú hlavné základné vlastnosti vysvetlené v odôvodnení 29 dočasného nariadenia podobné a neodôvodňujú vyňatie údených výrobkov z vymedzenia výrobku. Na rozdiel od toho, čo tvrdilo AEA, výrobok, ktorým je pstruh v rôznych úpravách určený na ľudskú spotrebu, si zachováva svoje vlastnosti a základné chemické a výživové hodnoty aj v údenom stave. Informácie o účinkoch procesu údenia, ktoré strany predložili, neposkytli dôkaz, že by sa vyššie uvedené základné vlastnosti procesom údenia podstatne zmenili. O tejto otázke sa diskutovalo aj počas vypočutí úradníkom pre vypočutie uvedených v odôvodnení 5. Na všetky kategórie príslušného výrobku vrátane údeného pstruha sa navyše vzťahuje kapitola 3 kombinovanej nomenklatúry (7) a tieto kategórie sú jasne odlíšené od prípravkov z rýb, na ktoré sa vzťahuje kapitola 16 tej istej nomenklatúry. Pokiaľ ide o štruktúru nákladov, príslušné strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie. Okrem toho, ako je už uvedené v odôvodnení 30 dočasného nariadenia, prešetrovanie ukázalo, že štruktúra nákladov bola v prípade údeného filé a ďalších úprav výrobku v skutočnosti podobná. Hlavným nákladovým prvkom, ktorý predstavuje viac než 50 % celkových nákladov každej úpravy, boli náklady na chov, ktoré pozostávajú hlavne z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja) a z nákladov na energiu a nákladov na ikry alebo mladé jedince. V každom prípade cenové podhodnotenie bolo vypočítané, ako je vysvetlené v odôvodneniach 112 a 113 dočasného opatrenia, porovnaním cien podľa typu výrobku. Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 31 dočasného nariadenia, predchádzajúce prešetrovania nepreukázali ani neviedli ku konkrétnemu záveru, že by údené výrobky mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.
(20)
Po konečnom zverejnení AEA a turecká vláda zopakovali, že začlenenie údeného pstruha do vymedzenia výrobku v súčasnom prešetrovaní by bolo v rozpore s predchádzajúcou praxou a že Komisia dostatočne nevysvetlila údajnú odchýlku od predchádzajúcej praxe.
(21)
Ako sa uvádza v odôvodnení 31 dočasného nariadenia, predchádzajúce prešetrovania nepreukázali ani neviedli ku konkrétnemu záveru, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku. Keďže údené výrobky neboli predmetom sťažností z uvedených predchádzajúcich prešetrovaní, Komisia neprešetrovala, či mohli byť zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní, keby sa na ne teoreticky uvedené sťažnosti vzťahovali. Tvrdenie, že súčasné prešetrovanie sa odchyľuje od predchádzajúcej praxe, je preto nesprávne, a teda sa zamieta.
(22)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku alebo podobného výrobku, odôvodnenia 24 až 32 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
C. SUBVENCIA
1. Štátna podpora pre investície do odvetvia akvakultúry
(23)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa štátnej podpory pre investície do odvetvia akvakultúry, odôvodnenia 38 až 49 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Priame a nepriame subvencie pre výrobcov pstruhov
(24)
Po dočasnom predbežnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky a turecká vláda spochybnili metodiku Komisie na výpočet priemernej výšky nepriamej subvencie, pri ktorej sa zohľadňuje len výroba pstruhov, na ktorú dostávajú výrobcovia priame platby. Žiadali, aby Komisia použila číselné údaje o celkovej výrobe pstruhov z vnútrozemských vôd, ako ich v septembri 2014 uverejnil Turecký štatistický inštitút (8). Po konečnom zverejnení obe strany zopakovali svoju požiadavku. Komisia sa nazdáva, že poskytnuté údaje o celkovej výrobe pstruhov z vnútrozemských vôd v Turecku počas obdobia prešetrovania sú napriek tomu, že boli predložené až po overovaniach na mieste, spoľahlivé, a preto túto požiadavku prijala.
(25)
V súlade s tým bola priemerná výška nepriamej subvencie vypočítanej so zreteľom na nákupy dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky od neprepojených dodávateľov upravená z 0,6 TRY na cenu 0,51 TRY/kg „na základe ekvivalentu celej ryby“, a to podľa tohto výpočtu:
-
celková poskytovaná celoštátna subvencia uvedená v odpovedi tureckej vlády na dotazník,
-
mínus výška priamej subvencie, ktorú získali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky (Özpekler, Kilic, GMS),
-
mínus poplatok vo výške 0,2 % prevedených odborovým organizáciám, ktorý je právnou podmienkou na získanie priamej subvencie.
Táto suma bola následne vydelená celkovou výrobou pstruha z vnútrozemských vôd bez výroby pstruha vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky (Özpekler, Kilic, GMS), ako sa uvádza v odpovedi tureckej vlády na dotazník.
(26)
Priemerná výška subvencie na kg, vypočítaná na základe „ekvivalentu celej ryby“, bola teda v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky založená na výške priamej subvencie získanej za činnosť v oblasti chovu a prípadne na priemernej výške subvencie poskytnutej tureckou vládou, t. j. 0,51 TRY/kg vypočítanej na „základe ekvivalentu celej ryby“ v prípade nákupov od neprepojených dodávateľov. Celková výhoda bola potom vyjadrená ako percentuálny podiel z hodnoty CIF.
(27)
Po predbežnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky navrhol mierne upravenú metódu výpočtu, pokiaľ ide o výšku subvencie pri surovinách nakúpených od iného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky. Komisia tento návrh prijala a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovala tabuľku uvedenú nižšie v odôvodnení 33.
(28)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že Komisia napadla sumu priamej subvencie, ktorá im bola vyplatená, nie však skutočnú výhodu. Prijaté sumy však údajne predstavovali zdaniteľný príjem. Od celkovej sumy získanej priamej subvencie by sa preto mala odpočítať uplatniteľná daň z príjmov právnických osôb, ktorá v Turecku predstavuje 20 %. Z článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia vyplýva, že „poplatok za žiadosť alebo iné náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s kvalifikovaním sa žiadateľa alebo s poskytnutím subvencie“, by sa mali odpočítať zo sumy výhody. Vyvážajúci výrobcovia sa domnievali, že platba uplatniteľných daní z príjmu právnických osôb je predpokladom na získanie finančných prostriedkov, ktoré im boli vyplatené, a preto by sa mala považovať za „ostatné náklady“, ktoré sa vynaložili na to, aby vznikol nárok na subvenciu alebo aby ju získali.
(29)
Komisia toto tvrdenie zamietla. V základnom nariadení neexistuje žiadny právny základ, ktorý by navrhovanú metodiku podporoval. Dane nemožno považovať za náklady podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Platba dane z príjmu právnických osôb je podľa tureckého daňového práva povinnosťou, ktorá sa uplatňuje na všetky spoločnosti bez ohľadu na to, či dostávajú subvencie, alebo nie. Na rozdiel od toho, čo sa domnievajú vyvážajúci výrobcovia, predpokladom na získanie finančných prostriedkov nie je platba daní z príjmu právnických osôb, ale skutočný chov v súvislosti s príslušným výrobkom.
(30)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že keďže musia dlho čakať na vyplatenie subvencií, medzičasom im vznikajú značné finančné náklady. Očakávajú preto, že Komisia vykoná úpravy získanej sumy výhody smerom nadol, aby tieto finančné náklady zohľadnila. V tejto súvislosti vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky odkazujú na odôvodnenie 42 dočasného nariadenia, v ktorom Komisia konštatovala, že oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (DPH) v prípade nakúpených strojov a vybavení predstavuje výhodu, a vyčíslila ju ako „úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH“.
(31)
Toto tvrdenie je neopodstatnené. V skutočnosti musia zodpovedné správne orgány zaviesť potrebné postupy a mechanizmy dohľadu, aby bolo možné riadiť takú rozsiahlu schému subvencií. Je preto normálne, že v takej rozsiahlej schéme, v rámci ktorej má nárok na subvencie veľký počet chovateľov v odvetví akvakultúry v Turecku, môže trvať istý čas, kým sa subvencie poskytnú. Robiť paralelu s odôvodnením 42 dočasného nariadenia je zavádzajúce. Výhoda v oblasti DPH, ktorá je v ňom opísaná, je subvenčnou schémou, ktorú zaviedla turecká vláda, zatiaľ čo možné finančné výdavky sú pridruženými nákladmi, ktoré zvyčajne vznikajú a ktoré turecká vláda nemá v úmysle nahrádzať.
(32)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa priamych a nepriamych subvencií výrobcom, odôvodnenia 50 až 64 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(33)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán po predbežnom zverejnení sú rozpätia priamych a nepriamych subvencií takéto:
Priame a nepriame subvencie
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované úvery
(34)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení tvrdil jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, že Komisia považovala istý úver za napadnuteľnú subvenciu, hoci bol určený na investíciu, ktorá sa netýkala príslušného výrobku.
(35)
Komisia toto tvrdenie odmietla. Počas prešetrovania bolo stanovené, že vyvážajúci výrobca pstruha dúhového získal taký úver, ktorý je napadnuteľný, pretože je špecifický pre odvetvie akvakultúry. Považovalo sa za irelevantné, že daná schéma nie je špecifická pre právnickú osobu, ktorá vyrába výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, pretože tento program je sám osebe špecifický a jeho výhody možno spájať s výrobou príslušného výrobku. Tak je to v tomto prípade, pretože subvencovaným úverom sa znížili celkové náklady na financovanie výrobcu, čo zároveň zvýhodnilo príslušný výrobok. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že príslušní vyvážajúci výrobcovia spravovali finančné zdroje tak, aby poskytnutie úveru neovplyvnilo celkové náklady na financovanie spoločnosti.
(36)
Po predbežnom zverejnení iný vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky uviedol, že Komisia nerozdelila správne výhodu subvencovaného úveru medzi dve rôzne právnické osoby tej istej skupiny, pričom príslušný výrobok vyrába len jedna právnická osoba.
(37)
Komisia toto tvrdenie prijala a výhodu rozdelila na základe obratu príslušných právnických osôb. Výhoda pripadajúca na príslušný výrobok je prakticky nulová a v celkovej výške subvencovania by sa teda nemala zohľadniť.
(38)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení v súvislosti s úvermi, ktoré boli napadnuté, jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky spochybnil výpočet ukazovateľa obratu, ktorý Komisia použila pri rozdelení výhody pripadajúcej na vývoz príslušného výrobku do Únie. Tvrdil, že s cieľom vypočítať ukazovateľ obratu na určenie výšky subvencovaných úverov by sa mal predaj príslušného výrobku na vývoz vydeliť celkovým obratom spoločnosti vrátane predaja pstruha a ostatných výrobkov tak na domácom trhu, ako aj na vývoz do EÚ.
(39)
Komisia toto tvrdenie akceptovala. Napriek tejto novej metodike však rozpätia subvencovaných úverov ostali nezmenené.
(40)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa subvencovaných úverov, odôvodnenia 65 až 81 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(41)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán po predbežnom zverejnení sú rozpätia subvencovaných úverov takéto:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Özpekler
0,3 %
4. Poľnohospodársky poistný pool a zvýhodnené sadzby poistného
(42)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa poľnohospodárskeho poistného poolu a zvýhodnených sadzieb poistného, odôvodnenia 82 až 90 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Subvencovanie poradenských služieb
(43)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa subvencovania poradenských služieb, odôvodnenie 91 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6. Subvencie na pohonné látky a vyradenie rybárskych plavidiel
(44)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa subvencií na pohonné látky a vyradenie rybárskych plavidiel, odôvodnenie 92 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
7. Výpočet celkových subvenčných rozpätí
(45)
Po predbežnom zverejnení dve spoločnosti zaradené do vzorky upozornili na administratívnu chybu pri zaokrúhľovaní vo výpočte celkových subvenčných rozpätí. Komisia tento návrh prijala a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovala nižšie uvedenú tabuľku.
(46)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa metodiky výpočtu celkových subvenčných rozpätí, metodika uvedená v odôvodneniach 93 až 98 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(47)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán sú konečné subvenčné rozpätia uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením takéto:
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený priemer vzorky
7,6 %
Subvenčné rozpätie pre celú krajinu
9,5 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(48)
Po predbežnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila z údajov o celkovej výrobe v Únii údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných výrobcov z Únie. Tvrdila, že odvetvie spracovania rýb v Únii bolo teda z prešetrovania de facto vylúčené.
(49)
Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky a tvrdila, že Komisia mala vykonať buď: i) integrovanú analýzu založenú na celkovej kombinovanej produkcii chovateľov a spracovateľov v Únii, alebo ii) dvojfázovú analýzu založenú na počiatočnej segmentovanej analýze ujmy segmentu chovateľov na jednej strane a segmentu spracovateľov na strane druhej s následným začlenením do analýzy celého odvetvia. Strana tvrdila, že druhá možnosť by bola v súlade s judikatúrou WTO vo veci ES - Losos (9), ako aj s predchádzajúcou praxou Komisie (10). Strana však neposkytla žiadny odhad toho, aké účinky by tieto prípadné alternatívne metodiky mohli mať na analýzu ujmy. Napokon tá istá zúčastnená strana tvrdila, že metodika je v rozpore so skutočnosťou, že dovoz určený na ďalšie spracovanie je zahrnutý do objemu dovozu aj do objemu výroby v Únii.
(50)
Po konečnom zverejnení aj turecká vláda tvrdila, že údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných výrobcov z Únie, by mali byť zahrnuté do celkovej výroby v Únii.
(51)
Turecká vláda okrem toho tvrdila, že objem výroby použitý pri analýze ujmy je iný než objem výroby použitý pri analýze reprezentatívnosti, a teda je potenciálne nesprávny. Turecká vláda tiež zopakovala svoju pripomienku týkajúcu sa údajných nedostatkov analýzy reprezentatívnosti.
(52)
Do súčasného prešetrovania boli zahrnutí všetci výrobcovia živých, čerstvých, mrazených a údených pstruhov a filé zo pstruhov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodnení 10 dočasného nariadenia, vzorka výrobcov z Únie zahŕňala rôzne kroky a typy výroby (živé, čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) a považovala sa za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie ako celok. Vyššie uvedené tvrdenie, že odvetvie spracovania rýb bolo de facto z analýzy vylúčené, bolo teda nesprávne a zamietlo sa.
(53)
Okrem toho neboli k dispozícii žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu rôznych krokov a typov výroby. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 10 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie je veľmi roztrieštené a zahŕňa viac než 700 malých a stredných podnikov, a preto nebolo možné, aby Komisia zhromaždila údaje o jednotlivých segmentoch. Navrhovanú segmentovanú analýzu teda nebolo možné v tomto prípade vykonať.
(54)
Napokon dovoz výrobkov určených na ďalšie spracovanie bol zahrnutý do údajov o výrobe, aby sa získal čo najlepší odhad objemu výroby. V každom prípade dovoz príslušného výrobku (okrem údeného pstruha) určeného na ďalšie spracovanie predstavoval menej než 3 % celkovej výroby v Únii vypočítanej podľa tejto metodiky a alternatívna metodika, v ktorej by sa tento dovoz vylúčil z údajov o výrobe v Únii, by preto nemala žiadny významný vplyv na tento ukazovateľ ujmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočítaný na účely analýzy reprezentatívnosti a analýzy ujmy odráža skutočnosť, že počas prešetrovania boli získané presnejšie informácie, zatiaľ čo analýza reprezentatívnosti vychádzala z obozretného posúdenia prima facie dôkazov dostupných v čase, keď sa analýza reprezentatívnosti vykonávala. Komisia tiež reagovala na konkrétne otázky tureckej vlády, pokiaľ ide o analýzu reprezentatívnosti, prostredníctvom jednotlivých zverejnení zaslaných 18. decembra 2014 a počas vypočutia úradníkom pre vypočutie 8. januára 2015. Tvrdenie, že objem výroby použitý pri analýze ujmy je potenciálne nesprávny z dôvodu použitia rozdielnych zdrojov pri analýze reprezentatívnosti a pri analýze ujmy, sa teda zamieta.
(56)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 123 dočasného nariadenia, objem výroby bol založený na údajoch Federácie európskych výrobcov v oblasti akvakultúry (ďalej len „FEAP“), ktoré sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Podiel dovozu určený na ďalšie spracovanie sa pripočítava k objemu produkcie živých rýb v Únii, a to na základe informácií zhromaždených a overených počas tohto prešetrovania. Keďže sa objem výroby vypočítava „na základe ekvivalentu celej ryby“, nie je žiadny rozdiel, či sa počíta z prvej formy predaja, teda„živých rýb“, alebo z poslednej možnej formy predaja, teda „spracovaných rýb“. Keby sa teda objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu. Napriek skutočnosti, že celkový objem výroby bol založený najmä na údajoch o produkcii živých rýb, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu, použitou metodikou sa nevylúčili ostatné typy výroby v Únii (čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) a ukazovatele týkajúce sa ujmy odkazujú na celé výrobné odvetvie Únie, t. j. na odvetvie živých rýb aj na odvetvie ich ďalšieho spracovania. Preto v rozpore s tým, čo táto strana tvrdila, metodikou použitou na stanovenie objemu celkovej výroby v Únii sa nevylúčilo odvetvie spracovania pstruhov. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(57)
V každom prípade, aj keby metodika navrhnutá touto zúčastnenou stranou bola prijatá a údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, a dokonca aj keby to viedlo k nadhodnoteniu niektorých ukazovateľov týkajúcich sa ujmy, ako je objem výroby, objem predaja, výrobná kapacita a zamestnanosť, tieto ukazovatele by za posudzované obdobie stále vykazovali rovnakú tendenciu, pretože objem, ktorý spracuje spracovateľské odvetvie, je spojený s objemom produkcie živých rýb.
(58)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 99 a 100 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Spotreba v Únii
(59)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 48, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že celková spotreba v Únii bola preto podhodnotená. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla dodatočné odôvodnenie, s výnimkou hypotetického príkladu týkajúceho sa podielov na trhu, a tvrdila, že metodika Komisie na určenie spotreby v Únii je inherentne nelogická a vedie k nadhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka.
(60)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 52 a 56, v skutočnosti nebolo odvetvie spracovania rýb v Únii z tejto analýzy vylúčené. Údaje o výrobe sa však stanovili na základe údajov o živých rybách vypočítaných na základe „ekvivalentu celej ryby“, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu. K rovnakému výsledku by sa dospelo, keby sa bol celkový objem výroby stanovil na základe údajov o pstruhoch, ktoré boli ďalej spracované, prevedených na „ekvivalent celej ryby“. Keby sa však objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu a následkom toho by sa umelo navýšil celkový objem výroby a spotreby v Únii. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, tieto ukazovatele by aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnakú tendenciu. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(61)
Údajný vplyv na trhový podiel dovozu z Turecka sa rieši v odôvodnení 64.
(62)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 101 až 105 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Dovoz z dotknutej krajiny
3.1. Objem dovozu z dotknutej krajiny a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu
(63)
Po konečnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že táto metodika viedla k nadhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka. Ako sa uvádza v odôvodnení 59, s výnimkou hypotetického príkladu týkajúceho sa podielov na trhu táto strana neposkytla žiadne dodatočné odôvodnenie svojho tvrdenia.
(64)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 60, údaje o výrobe sa stanovili na základe údajov o živých rybách vypočítaných „na základe ekvivalentu celej ryby“, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu. Keby sa objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu a následkom toho k podhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, tieto ukazovatele by aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(65)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 106 až 108 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.2. Ceny dovozu z dotknutej krajiny a podhodnotenie ceny
(66)
Po predbežnom zverejnení jedna strana tvrdila, že dovozné ceny z Turecka by nemali byť stanovené podľa priemeru, ale na základe typu výrobku, pretože zloženie typov výrobkov a hmotnosť jedného konkrétneho typu v rámci tohto zloženia majú významný vplyv na priemernú cenu. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie svojho tvrdenia.
(67)
Považuje sa za vhodné, že na účely stanovenia a preskúmania celkových tendencií ukazovateľov týkajúcich sa ujmy v súvislosti s cenami príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia, ako sa vyžaduje v článku 3 základného nariadenia, by sa mala použiť vážená priemerná dovozná cena, ktorá sa týka príslušného výrobku podľa jeho vymedzenia. V skutočnosti sa podrobné údaje zhromažďujú len za obdobie prešetrovania. Údaje, ktoré sa týkajú typu výrobkov, preto nie sú dostupné za celé posudzované obdobie. V každom prípade vážená priemerná dovozná cena by umožnila preskúmať tendenciu platnú pre príslušný výrobok. Skutočnosť, že nejaká tendencia by sa údajne mohla v prípade určitých typov výrobkov líšiť, nemôže vyvrátiť platnosť celkovej tendencie. A napokon cena je vážená, aby sa zohľadnila práve hmotnosť akéhokoľvek typu výrobku v jeho rôznych zloženiach.
(68)
Na druhej strane Komisia použila na účely stanovenia cenového podhodnotenia počas obdobia prešetrovania, ako je vysvetlené v odôvodneniach 112 a 113 dočasného nariadenia, vážený priemer predajných cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa účtujú neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, podľa typu výrobku, upravených na úroveň ceny zo závodu, a porovnala ich podľa typu výrobku so zodpovedajúcim váženým priemerom cien dovozu príslušného výrobku od spolupracujúcich tureckých výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie stanoveným na základe CIF (náklady, poistenie, prepravné), so zodpovedajúcimi úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.
(69)
Z vyššie uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(70)
Po predbežnom zverejnení tá istá strana spochybnila skutočnosť, že Komisia nevykonala žiadne úpravy nákladov po dovoze. V nadväznosti na toto tvrdenie Komisia ďalej skúmala dostupné informácie a použila priemerné náklady po dovoze, ktoré vznikli prepojenému dovozcovi vyvážajúceho výrobcu zaradenému do vzorky.
(71)
Cenové porovnanie sa vykonalo podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Po zohľadnení úpravy opísanej v odôvodnení 70 vážený priemer rozpätia cenového podhodnotenia predstavoval v prípade dovozu z dotknutej krajiny na trh Únie od 2 % do 16 % (priemerné rozpätie cenového podhodnotenia predstavovalo 6 %).
(72)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 109 až 111 a 114 až 117 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.1. Všeobecné poznámky
(73)
Po konečnom zverejnení turecká vláda požiadala, aby Komisia poskytla informácie o makroekonomických ukazovateľoch ujmy zhrnutých len na úrovni výrobcov Únie zaradených do vzorky. Táto strana svoje tvrdenie po konečnom zverejnení zopakovala. Praxou Komisie je, že makroekonomické ukazovatele sa stanovujú a analyzujú na úrovni Únie, a nie na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Predpokladá sa totiž, že pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, úplné údaje za celé výrobné odvetvie Únie, ktoré zahŕňajú aj údaje od spoločností zaradených do vzorky, lepšie odrážajú situáciu počas posudzovaného obdobia než údaje len za časť tohto odvetvia. Preto bola táto žiadosť zamietnutá.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 122 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(75)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že celkový objem výroby v Únii bol preto podhodnotený.
(76)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 52, Komisia analyzovala celé výrobné odvetvie Únie vrátane výrobcov živých, čerstvých, mrazených a údených pstruhov a filé zo pstruhov, a ako je vysvetlené v odôvodneniach 56 a 60, metodika, ktorú Komisia použila, nemala vplyv na celkový objem výroby v Únii. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od FEAP zahŕňali len údaje 13 členských štátov a že z tohto dôvodu bol celkový objem výroby v Únii podhodnotený.
(78)
Údaje od FEAP skutočne nezahŕňali členské štáty s celkovým objemom výroby nižším než 1 000 ton („ekvivalent celej ryby“) ročne, tieto údaje by však vzhľadom na malé množstvá nemali žiadny významný vplyv na stanovené tendencie. Okrem toho táto strana nepreukázala, že by zahrnutie zvyšných členských štátov mohlo mať nejaký prípadný vplyv na celkové údaje. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(79)
Po konečnom zverejnení turecká vláda tvrdila, že z údajov o výrobe dvoch členských štátov, konkrétne Bulharska a Rumunska, ktoré boli vylúčené, v skutočnosti vyplýva, že tieto dva členské štáty vyrobili v roku 2011 viac než 1 000 ton. Objem výroby, na ktorý odkazuje turecká vláda, sa však vzťahuje v zásade na výrobu pstruha veľkého, ktorý nie je výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(80)
Po predbežnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že výrobná kapacita opísaná v odôvodnení 124 dočasného nariadenia je nesprávna, pretože bola vypočítaná na základe nesprávne stanoveného objemu výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 75. Okrem toho táto zúčastnená strana tvrdila, že miera využitia kapacity by nemala byť založená na informáciách poskytnutých výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, pretože vzorka zahŕňala výrobcov z Únie zastupujúcich rôzne etapy výroby, ako je napríklad údenie, zatiaľ čo objem výroby údajne zahŕňal len živé pstruhy. Po konečnom zverejnení táto strana tvrdila, že použitý vzorec nesprávne vychádzal z priemernej miery využitia kapacity výrobcov zaradených do vzorky namiesto použitia špecifických údajov odvetvia živých rýb na jednej strane a spracovateľského odvetvia na strane druhej. Táto strana ďalej tvrdila, že údaje od spracovateľského odvetvia, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, navyše neboli zahrnuté, čo malo údajne významný vplyv na stanovenie celkovej výrobnej kapacity v Únii. Táto strana nakoniec tvrdila, že stanovenie kapacity by v žiadnom prípade nemalo byť založené na vzorci, ale na skutočných údajoch od výrobcov z Únie.
(81)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 52, 56 a 60, Komisia zo svojej analýzy odvetvie spracovania v Únii nevylúčila a tvrdenie, že objem výroby bol vypočítaný nesprávne, bolo zamietnuté. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 53, žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu s využitím údajov oboch konkrétnych odvetví, neboli k dispozícii. Z toho istého dôvodu nebolo možné založiť stanovenie kapacity na skutočných údajoch od viac než 700 malých a stredných výrobcov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 123 a 124 dočasného nariadenia, miera využitia kapacity stanovená Komisiou bola v súlade s objemom výroby Únie. Tvrdenie, že stanovenie kapacity na základe neúplných údajov o celkovej výrobe a miera využitia kapacity by nemali byť založené na informáciách od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo preto takisto zamietnuté. V každom prípade, aj keby sa alternatívna metodika pre výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastnenou stranou prijala a údaje od spracovateľského odvetvia v Únii, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, čo by viedlo k dvojitému započítaniu, ako je vysvetlené v odôvodnení 56, vývoj miery využitia kapacity by počas posudzovaného obdobia vykazoval rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(82)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 123 až 128 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(83)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že uvedená časť spracovateľského odvetvia v Únii bola ako taká vylúčená z analýzy. Táto strana preto tvrdila, že objem predaja výrobného odvetvia Únie je podhodnotený a že výpočet podielu na trhu na tomto základe je nesprávny. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky a tvrdila, že Komisia mala vychádzať z alternatívnych metodik opísaných v odôvodnení 49 bez toho, aby ich význam pre toto zistenie ďalej odôvodnila.
(84)
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 52, 56 a 60 bolo tvrdenie, že objem výroby bol nesprávne stanovený a že časť výrobného odvetvia Únie sa pri analýze nezohľadnila, zamietnuté. Tvrdenie, že objem predaja a podiel na trhu boli stanovené nesprávne, bolo preto následne takisto zamietnuté. Ako je vysvetlené v odôvodnení 53, nebolo možné vykonať segmentovanú analýzu a bola zamietnutá. Keby sa však metodika výpočtu objemu predaja, ktorú navrhla táto zúčastnená strana, prijala, viedlo by to k dvojitému započítaniu, a teda k nadhodnoteniu objemu predaja a podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, by tieto ukazovatele aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnaké tendencie. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(85)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 129 a 133 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2.3. Rast
(86)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 134 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(87)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a že zamestnanosť bola teda podhodnotená. Po konečnom zverejnení táto strana tvrdila, že použitý vzorec bol nesprávne založený na zamestnanosti výrobcov zaradených do vzorky a že namiesto toho sa mali použiť údaje týchto dvoch konkrétnych odvetví. Táto strana ďalej tvrdila, že okrem toho neboli zahrnuté údaje od spracovateľského odvetvia, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, čo malo údajne významný vplyv na stanovenie celkovej zamestnanosti v Únii. Táto strana napokon tvrdila, že stanovenie zamestnanosti by v žiadnom prípade nemalo byť založené na vzorci, ale na skutočných údajoch od výrobcov z Únie.
(88)
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 52, 56 a 60 bolo tvrdenie, že časť výrobného odvetvia Únie sa pri analýze nezohľadnila, zamietnuté. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 53, žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu s využitím špecifických údajov odvetvia živých rýb na jednej strane a spracovateľského odvetvia na strane druhej, neboli k dispozícii. Z toho istého dôvodu nebolo možné vychádzať pri stanovení zamestnanosti zo skutočných údajov od viac než 700 malých a stredných výrobcov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodnení 136 dočasného nariadenia, údaj o zamestnanosti stanovený Komisiou bol v súlade s objemom výroby Únie. Komisia pri stanovovaní údajov o zamestnanosti totiž zohľadnila celé výrobné odvetvie Únie vrátane spracovateľského odvetvia. Tvrdenie, že zamestnanosť bola stanovená nesprávne, bolo preto následne takisto zamietnuté. V každom prípade, aj keby sa alternatívna metodika pre výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastnenou stranou prijala a údaje od spracovateľského odvetvia v Únii, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, čo by viedlo k dvojitému započítaniu, ako je vysvetlené v odôvodnení 56, vývoj zamestnanosti by počas posudzovaného obdobia vykazoval rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(89)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 135 až 137 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(90)
Po predbežnom zverejnení jedna strana tvrdila, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie by nemali byť stanovené podľa priemeru, ale na základe typu výrobku, pretože zloženie typov výrobkov a hmotnosť jedného konkrétneho typu príslušného výrobku v rámci tohto zloženia majú významný vplyv na priemernú predajnú cenu. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie svojho tvrdenia.
(91)
Analogicky z dôvodov uvedených v odôvodneniach 67 a 68 bolo však toto tvrdenie zamietnuté.
(92)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 140 až 142 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 143 a 144 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3.3. Zásoby
(94)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 145 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
4.3.4. Rentabilita, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(95)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 146 až 151 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Záver o ujme
(96)
Na základe vyššie uvedenej celkovej analýzy príslušných makroekonomických a mikroekonomických faktorov a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa potvrdzujú závery uvedené v odôvodneniach 152 až 155 dočasného nariadenia v tom zmysle, že celé výrobné odvetvie Únie vrátane všetkých rôznych krokov a typov výroby (živé, čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Vplyv subvencovaného dovozu
(97)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 157 až 161 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Vplyv iných faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(98)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 162 až 165 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(99)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 166 a 168 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.3. Vývoj spotreby
(100)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 169 a 170 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.4. Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
(101)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou iných druhov rýb. Tieto strany citovali štúdie (11), ktoré údajne preukazujú, že iné druhy rýb konkurujú porciovanému pstruhovi dúhovému na nemeckom trhu. Príslušné strany ďalej tvrdili, že okrem údajnej konkurencie pstruha veľkého, lososa a pangasia existuje aj konkurencia tresky, halibuta, makrely a sebastesa, ktorá spôsobila ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(102)
Vyššie uvedené štúdie, na ktoré príslušné strany odkazovali, neobsahujú žiadne presvedčivé dôkazy, ani pokiaľ ide o nemecký trh, ani pokiaľ ide o trh Únie ako celok, ktoré by podporovali dané tvrdenia. Tieto tvrdenia sú v rozpore aj so skutočnosťou, že za celé posudzované obdobie sa turecký dovoz pstruha dúhového zvýšil, a to tak z hľadiska podielu na trhu, ako aj z hľadiska objemu predaja v Únii.
(103)
Údajnou konkurenciou iných druhov rýb by sa za žiadnych okolností nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, a najmä strata podielu na trhu v porovnaní s dovozom z Turecka, ktorého objem počas posudzovaného obdobia rástol.
(104)
Na základe toho boli tvrdenia predložené v tejto súvislosti zamietnuté.
(105)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 171 až 175 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.5. Administratívna a regulačná záťaž, geografické obmedzenia
(106)
Po dočasnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv administratívnej záťaže v členských štátoch.
(107)
Administratívna a regulačná záťaž vrátane údajných obmedzení využívať niektoré zemepisné oblasti na účely akvakultúry v členských štátoch bola ako možný ďalší faktor, ktorý spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie, preskúmaná v odôvodneniach 176 až 178 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(108)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 176 až 178 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.6. Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov
(109)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv cenového tlaku a značná vyjednávacia sila maloobchodného odvetvia.
(110)
Cenový tlak a značná vyjednávacia sila maloobchodného odvetvia ako možné ďalšie faktory, ktoré spôsobili ujmu odvetviu Únie, sa preskúmali v odôvodneniach 179 až 181 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(111)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 179 až 181 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.7. Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
(112)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv niektorých ďalších faktorov, ako sú údajné nadmerné investície, otázky týkajúce sa životného prostredia a súdne spory, na jednotlivých výrobcov z Únie.
(113)
Tieto faktory však boli preskúmané v odôvodneniach 182 až 186 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(114)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 182 až 186 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(115)
Na základe vyššie uvedených skutočností a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 187 až 189 dočasného nariadenia sa potvrdzujú v tom zmysle, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená subvencovaným dovozom a že žiadne iné faktory analyzované jednotlivo aj spoločne nenarúšajú príčinnú súvislosť.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(116)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 191 až 194 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(117)
Po uložení dočasných opatrení sa prihlásili dvaja ďalší dovozcovia a tvrdili, že uloženie cla na pstruha z Turecka by na nich malo negatívny vplyv. Tieto strany však neposkytli pre svoje tvrdenia odôvodnenie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(118)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 195 až 198 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov
(119)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 199 až 203 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Záver o záujme Únie
(120)
Na základe vyššie uvedených skutočností a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa odôvodnenie 204 dočasného nariadenia potvrdzuje v tom zmysle, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v záujme Únie.
G. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(121)
Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(122)
Vzhľadom na úpravy opísané v odôvodneniach 70 a 71 boli rozpätia ujmy zrevidované, ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 127.
(123)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 206 až 217 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Konečné opatrenia
(124)
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie clá v súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčné rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni toho rozpätia spomedzi subvenčného rozpätia a rozpätia ujmy, ktoré je nižšie.
(125)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce tureckých vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úroveň najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ sa bude uplatňovať na tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
(126)
V prípade tureckých spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.
(127)
Na základe vyššie uvedených skutočností by sadzba konečného vyrovnávacieho cla, vyjadrená ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, mala byť takáto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Vyššie uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorického cla, to znamená v pomere k hodnote dovozu.
(129)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného konkrétne uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(131)
Ak spoločnosť zmení následne názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Takáto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(132)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
3. Záväzky
(133)
Po zverejnení dočasného nariadenia 15 vyvážajúcich výrobcov ponúklo cenové záväzky v súlade s článkom 13 základného nariadenia.
(134)
Komisia tieto ponuky starostlivo zanalyzovala s ohľadom na špecifické okolnosti vzťahu s Tureckom. Komisia však dospela k záveru, že takéto záväzky by v tomto konaní neboli praktické. Dôvodom je vysoký počet obchodných úprav príslušného výrobku, významné cenové rozdiely medzi jednotlivými úpravami príslušného výrobku a riziko krížovej kompenzácie v dôsledku predaja iných výrobkov tým istým zákazníkom.
(135)
Po konečnom zverejnení jedna zúčastnená strana (AEA) tvrdila, že dôvody, prečo by sa záväzky nemali považovať za praktické, nie sú správne. Po prvé tvrdila, že počet obchodných úprav je obmedzený, že sa dajú jasne identifikovať prostredníctvom kódov TARIC a v prípade potreby možno niektoré úpravy zoskupiť, a po druhé, že existencia významných cenových rozdielov medzi jednotlivými úpravami by neviedla k tomu, že by sa záväzky stali nevykonateľnými, pretože by sa mohli stanoviť rôzne minimálne dovozné ceny pre rôzne obchodné úpravy, a napokon že podobné záväzky boli prijaté už skôr v prípade iných výrobkov rybolovu (losos) (13).
(136)
Po prvé je potrebné uviesť, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ktorí ponúkli záväzky a v prípade ktorých mala Komisia k dispozícii podrobné informácie, vyvážali počas obdobia prešetrovania sedem rôznych úprav príslušného výrobku. Tieto úpravy sa nedajú podľa kódov TARIC jasne identifikovať. Navyše akékoľvek zoskupenie obchodných úprav vyžadujúcich si rôzne ceny by mohlo viesť ku krížovej kompenzácii medzi minimálnymi dovoznými cenami rôznych obchodných úprav. Po druhé, keby bol vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a obchodných úprav spolu s významnými cenovými rozdielmi medzi jednotlivými úpravami zmiernený vysokým počtom minimálnych dovozných cien, ako navrhovala táto zúčastnená strana, sledovanie záväzkov by bolo ešte väčšmi nepraktické. Po tretie zmiernenie rizika krížovej kompenzácie prostredníctvom priebežného sledovania toho, či sa dodržiava ustanovenie o tom, že rovnakým zákazníkom sa už nemôžu predávať iné výrobky, by bolo neprimerane náročné na zdroje, a teda nepraktické. Napokon, pokiaľ ide o uvedenú vec týkajúcu sa lososa, záväzky prijaté v tom čase sa ukázali ako nepraktické, o čom svedčia mnohé prípady ich stiahnutia počas obdobia, keď sa opatrenia uplatňovali. Z vyššie uvedených dôvodov sú tvrdenia, že záväzky by boli v tomto prípade praktické, zamietnuté.
(137)
Tieto ponuky cenových záväzkov boli preto zamietnuté.
4. Konečný výber dočasného cla
(138)
Vzhľadom na zistené subvenčné rozpätia a na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, mali s konečnou platnosťou vybrať. Zabezpečené sumy presahujúce konečné sadzby vyrovnávacieho cla by sa mali uvoľniť.
(139)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Ukladá sa konečné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.
2. Na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami sa uplatňujú tieto sadzby konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením:
Spoločnosť
Vyrovnávacie clo
Doplnkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Spoločnosti uvedené v prílohe
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,5 %
B999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasných vyrovnávacích ciel podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1195/2014 sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec konečných sadzieb vyrovnávacieho cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Turecku poskytne Komisii dostatočný dôkaz, že:
-
počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013) nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1,
-
nie je prepojený so žiadnymi vývozcami alebo výrobcami v Turecku, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením,
-
skutočne vyviezol do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na ktorom sú založené predmetné opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, na ktoré sa teda vzťahuje vážená priemerná colná sadzba 7,6 %.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. februára 2015