РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 461/2013
z 21. mája 2013,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 2603/2000 (2) Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitých druhov polyetyléntereftalátov (ďalej len „PET“) s pôvodom okrem iného v Indii. Nariadením (ES) č. 1645/2005 (3) Rada zmenila úroveň platných vyrovnávacích opatrení proti dovozom PET z Indie. Zmeny boli výsledkom zrýchleného preskúmania, ktoré sa začalo podľa článku 20 základného nariadenia. Rada na základe preskúmania pred uplynutím platnosti uložila nariadením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávacie clo na ďalšie päťročné obdobie. Na základe priebežných preskúmaní boli vyrovnávacie opatrenia následne zmenené nariadením (ES) č. 1286/2008 (5) a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 906/2011 (6). Ďalšie čiastočné predbežné preskúmanie bolo ukončené bez toho, aby sa platné opatrenia zmenili vykonávacím nariadením (EÚ) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) Komisia prijala záväzky týkajúce sa stanovenia minimálnej dovoznej ceny, ktoré ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia v Indii.
(2)
Vyrovnávacie opatrenia spočívajú v osobitnom cle. Sadzba cla sa pohybuje v rozpätí od 0 do 106,5 EUR za tonu pre jednotlivo uvedených indických výrobcov so zostatkovou sadzbou vo výške 69,4 EUR za tonu uloženou na dovoz od všetkých ostatných výrobcov.
2. Existujúce antidumpingové opatrenia
(3)
Nariadením (ES) č. 2604/2000 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovozy PET s pôvodom okrem iného v Indii. Rada na základe preskúmania pred uplynutím platnosti uložila nariadením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na ďalšie päťročné obdobie.
3. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(4)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (11) platných konečných vyrovnávacích opatrení bola Komisii 25. novembra 2011 doručená žiadosť o začatie preskúmania podľa článku 18 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“). Žiadosť predložil Výbor výrobcov polyetyléntereftalátu v Európe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú 95 % výroby určitého polyetyléntereftalátu v Únii.
(5)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a ujmy pre výrobné odvetvie Únie.
(6)
Pred začatím preskúmania pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 22 ods. 1 a článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde, že jej bola doručená dostatočne zdokumentovaná žiadosť o preskúmanie, a vyzvala indickú vládu na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti o preskúmanie a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Komisii však nebola od indickej vlády doručená žiadna odpoveď v súvislosti s touto ponukou na konzultácie.
4. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(7)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 24. februára 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (12) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia.
5. Súbežné prešetrovanie
(8)
Dňa 24. februára 2012 Komisia takisto začala preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 o platných antidumpingových opatreniach týkajúcich sa dovozu PET s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku (13).
6. Prešetrovanie
6.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(9)
Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
6.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, a zástupcov príslušnej krajiny o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti.
(11)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(12)
Vzhľadom na očividne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, ako aj výrobcov a dovozcov v Únii, sa považovalo za vhodné preskúmať, či by sa nemal použiť výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
V súvislosti s výberom vzorky zareagovalo sedem vyvážajúcich výrobcov, ktorí prejavili ochotu spolupracovať pri revíznom prešetrovaní. Na tomto základe bola vybraná vzorka troch vyvážajúcich výrobcov podľa objemu vývozu do Únie. Ani výrobcovia zaradení do vzorky, ani výrobcovia, ktorí do vzorky zaradení neboli, ani príslušné orgány v Indii nemali námietky proti vybranej vzorke.
(14)
Trom vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky boli riadne zaslané dotazníky, ktoré mali vyplniť. Vyplnené dotazníky boli doručené od všetkých vybraných výrobcov. Na základe vyplneného dotazníka od jedného indického výrobcu zaradeného do vzorky sa však ukázalo, že tento výrobca počas ORP vyviezol len nevýznamný objem príslušného výrobku, a preto výpočet subvenčných sadzieb pre uvedenú spoločnosť nebol relevantný. Overovacie návštevy sa napokon dokončili u dvoch zvyšných vyvážajúcich výrobcoch, ktorí predstavovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Únie počas ORP.
(15)
Jeden spolupracujúci indický výrobca po zverejnení základných skutočností a úvah (ďalej len „zverejnenie“) požiadal o výpočet subvenčného rozpätia. V tejto súvislosti bolo opätovne potvrdené, že objem vývozu tejto spoločnosti nebol významný, a teda nemal žiadny vplyv na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencií v rámci súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.
(16)
V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili štyri spoločnosti z trinástich výrobcov z Únie, ktorí boli známi pred začiatkom prešetrovania, ktorí boli vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci času, ktorý bol k dispozícii. Na vzorku pripadalo viac ako 50 % celkovej odhadovanej výroby a celkového odhadovaného predaja v Únii počas ORP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby nazreli do spisu a vyjadrili pripomienky k vhodnosti tohto výberu do 15 dní od dátumu uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(17)
Niektoré zainteresované strany vzniesli námietky týkajúce sa výberu vzorky výrobcov z Únie. Tvrdili, že: i) Komisia by predovšetkým nemala využívať postup výberu vzorky, keďže pri predchádzajúcom prešetrovaní sa nepoužíval žiadny výber vzorky; ii) bola spochybnená metóda použitá pri výbere vzorky s odôvodnením, že „zmätočne spája tri rôzne kroky“, a to preskúmanie postavenia, vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výber vzorky; iii) predbežná vzorka bola vybraná na základe nesprávnych a neúplných informácií; iv) vybraná vzorka nie je reprezentatívna, keďže namiesto skupín zahŕňa skôr subjekty. Tiež sa objavili tvrdenia, že zaradenie spoločností, kde v jednom prípade nedávno došlo k odpredaniu prevádzky a v druhom prípade existuje súvisiaci predaj, oslabuje reprezentatívnosť vzorky.
(18)
Reakcie na argumenty predložené týmito stranami boli tieto:
-
Rozhodnutie o použití vzorky výrobcov z Únie sa prijíma nezávisle pre jednotlivé prešetrovania, a to v závislosti od konkrétnych okolností príslušného prípadu a článok 22 ods. 6 základného nariadenia sa nevzťahuje na použitie takejto vzorky na určenie ujmy v súvislosti s preskúmaním pred uplynutím platnosti. Na rozdiel od predchádzajúcich prešetrovaní, kde bolo možné uskutočniť prešetrovanie všetkých spoločností, ktoré sa prihlásili a spolupracovali, v tomto prípade Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na veľký počet spoločností by nebolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť všetkých výrobcov z Únie, a že preto boli splnené podmienky článku 27.
-
Nie je pravda, že Komisia „zmätočne“ spojila určenie postavenia, určenie výrobného odvetvia Únie a výber predbežnej vzorky, keďže tieto kroky ostali navzájom nezávislé a rozhodovalo sa o nich samostatne. Nepreukázalo sa, do akej miery bola reprezentatívnosť vzorky ovplyvnená použitím údajov o výrobe a predaji poskytnutých výrobcami z Únie v rámci preskúmania postavenia.
-
Vzorka bola stanovená na základe informácií dostupných v čase výberu v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Reprezentatívnosť vzorky sa skúmala na základe pripomienok strán ku konkrétnym údajom o spoločnostiach. Ani jedna z predložených pripomienok nebola uznaná za opodstatnenú.
-
V súlade s požiadavkami uvedenými v článku 27 základného nariadenia bola vzorka stanovená s cieľom predstavovať čo najväčší reprezentatívny objem výroby a predaja, ktorý je možné primerane prešetriť v čase, ktorý je k dispozícii. Subjekty patriace do väčších skupín, pri ktorých sa zistilo, že pôsobia nezávisle od ostatných dcérskych spoločností rovnakej skupiny, boli považované za zástupcov výrobného odvetvia Únie, a preto nebolo potrebné prešetrovanie celej skupiny na konsolidovanom základe. Zároveň boli spoločnosti zaradené do vzorky ako hospodárske subjekty, čím sa zaručila možnosť overenia všetkých relevantných údajov. Okrem toho súčasťou charakteristiky odvetvia v posudzovanom období bolo aj odpredanie prevádzok a existencia súvisiaceho predaja, a preto sa nepredpokladá, že by niektorý z uvedených prvkov oslabil reprezentatívnosť vzorky.
(19)
Strany po zverejnení zopakovali uvedené argumenty, na ktoré už boli poskytnuté odpovede.
(20)
V oznámení o začatí preskúmania sa počítalo s výberom vzorky neprepojených dovozcov. Na tomto prešetrovaní nespolupracoval žiadny z dvadsiatich štyroch oslovených neprepojených dovozcov.
(21)
Pred začiatkom preskúmania bolo oslovených všetkých päť známych dodávateľov suroviny, ktorým bol zaslaný príslušný dotazník. Dvaja dodávatelia sa prihlásili a vyplnili dotazník.
(22)
Pri začatí preskúmania boli oslovení všetci známi používatelia a združenia používateľov. Vyplnené dotazníky zaslalo sedemnásť používateľov. Prihlásilo sa a vyplnené dotazníky predložilo dvadsať združení používateľov zo 16 členských štátov.
7. Overenie získaných informácií
(23)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania a následnej ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v sídle indickej vlády v Dillí a v prevádzkach týchto zainteresovaných strán:
a)
Vyvážajúci výrobcovia
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, India;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, India;
b)
Výrobcovia z Únie
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Holandsko;
-
Equipolymers, Taliansko, Nemecko;
-
Neo Group, UAB, Litva;
-
Novapet SA, Španielsko;
c)
Používatelia v Únii
-
Coca-Cola Europe, Belgicko;
-
Nestle Waters France, Francúzsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušný výrobok, ktorého sa týka toto preskúmanie, je ten istý výrobok ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v Indii. V súčasnosti sa naň vzťahuje číselný znak KN 3907 60 20.
2. Podobný výrobok
(25)
Podobne ako pri pôvodnom a revíznom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok, t. j. PET vyrábaný a predávaný na domácom trhu v príslušnej krajine, ako aj PET, ktorý vyrábajú a predávajú výrobcovia z Únie, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a spôsoby použitia. Preto sa považovali za podobné výrobky podľa článku 2 písm. c) základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA
1. Úvod
(26)
Na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie a vo vyplnených dotazníkoch Komisie boli prešetrené tieto systémy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií.
Štátne systémy
a)
Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
b)
Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)
c)
Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“)
d)
Systém orientovaný na výrobky (ďalej len „FPS“)
e)
Dočasný systém stimulov pre držiteľov postavenia (ďalej len „SHIS“)
f)
Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
g)
Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“)
h)
Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“)
i)
Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“)
j)
Systém oslobodenia od dane z príjmu (ďalej len „ITES“)
Regionálne systémy
k)
Systém stimulov pre západné Bengálsko (ďalej len „WBIS“)
l)
Systém investičných stimulov vlády štátu Gudžarát
m)
Systém stimulácie dane z predaja štátu Gudžarát (ďalej len „GSTIS“)
n)
Systém oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarát (ďalej len „GEDES“)
o)
Systém stimulačných balíkov (ďalej len „PSI“) vlády štátu Maháraštra
(27)
Systémy uvedené v písmenách a) a c) až h) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch s názvom Politika zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Dokumentom s názvom Politika zahraničného obchodu pre ORP tohto prešetrovania je dokument s názvom Politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 - 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce dokument FTP 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“). Príručka postupov sa takisto pravidelne aktualizuje.
(28)
Systém špecifikovaný v písmene b) vychádza z oddielu 75 colného zákona z roku 1962, oddielu 37 zákona o centrálnej spotrebnej dani z roku 1944, oddielov 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a pravidiel výberu cla, centrálnej spotrebnej dane a vrátenia dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa pravidelne zverejňujú. Sadzby uplatniteľné v prípade ORP boli uverejnené v dokumente s názvom Všetky priemyselné sadzby týkajúce sa vrátenia cla na obdobie rokov 2011 - 2012 a boli uverejnené v oznámení č. 68/2011 - Clá (N.T.) z 22. septembra 2011. Systém vrátenia cla sa v 4. kapitole dokumentu FTP 2009 - 2014 označuje aj ako systém odpustenia cla.
(29)
Systém špecifikovaný v písmene i) vychádza z oddielov 21 a 35A zákona o regulácii bankovníctva z roku 1949, ktorý povoľuje indickej centrálnej banke (Reserve Bank of India, ďalej len „RBI“) usmerňovať komerčné banky v oblasti vývozných úverov.
(30)
Systém uvedený v písmene j) vychádza zo zákona o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení finančným zákonom.
(31)
Systém špecifikovaný v písmene k) spravuje vláda Západného Bengálska a je stanovený v oznámení Ministerstva obchodu a priemyslu Západného Bengálska č. 580-CI/H z 22. júna 1999, ktoré bolo nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004.
(32)
Systém špecifikovaný v písmene l) spravuje vláda štátu Gudžarát a vychádza z politiky stimulov pre priemysel štátu Gudžarát.
(33)
Systém špecifikovaný v písmene m) spravuje vláda štátu Gudžarát a vychádza z politiky stimulov pre priemysel štátu Gudžarát.
(34)
Systém špecifikovaný v písmene n) vychádza z bombajského zákona o dani z elektrickej energie z roku 1958.
(35)
Systém špecifikovaný v písmene o) spravuje štát Maháraštra a vychádza z uznesení Ministerstva priemyslu, energetiky a práce štátu Maháraštra.
(36)
Z prešetrovania vyplynulo, že počas ORP boli vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky priznané výhody, pokiaľ ide o príslušný výrobok, v rámci týchto systémov:
Štátny systém
a)
Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
b)
Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)
c)
Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“)
d)
Dočasný systém stimulov pre držiteľov postavenia (ďalej len „SHIS“)
e)
Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
Regionálne systémy
f)
Systém stimulov pre západné Bengálsko (ďalej len „WBIS“)
2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
a) Právny základ
(37)
Podrobný opis systému DEPBS sa nachádza v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 4 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(38)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(39)
Vývozca môže požiadať o úvery systému DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percento hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby systému DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe štandardných noriem vstupov a výstupov (ďalej len „SION“), pričom sa berie do úvahy predpokladaný dovozný obsah vo vyvážanom výrobku a colné zaťaženie predpokladaného dovezeného obsahu bez ohľadu na to, či dovozné clá v skutočnosti boli zaplatené, alebo nie. Počas ORP súčasného prešetrovania bola sadzba systému DEPBS pre príslušný výrobok 8 % s maximálnou hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca predložiť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány pri colnom odbavovaní vystavia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorá sa za túto vývoznú transakciu poskytne. V tej chvíli už vývozca pozná výšku svojej výhody. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o udelení úveru DEPBS. Pri výpočte výhody sa uplatňuje príslušná sadzba DEPBS platná v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze.
(41)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardmi je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery DEPBS ako príjem v obchodných účtoch pri splnení vývozného záväzku. Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri ďalšom dovoze akéhokoľvek tovaru okrem kapitálového tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.
(42)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. Termín predloženia žiadostí je 3 mesiace od vývozu, ale, ako je jasne uvedené v odseku 9.3 príručky HOP I 04-09, žiadosti doručené po uplynutí lehoty na predloženie je vždy možné posúdiť po uložení menšej pokuty (t. j. vo výške 10 % z nároku).
(43)
Zistilo sa, že obe spoločnosti zaradené do vzorky využívali tento systém počas prvých troch štvrťrokov ORP.
d) Záver k systému DEPBS
(44)
V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo inak splatné. Okrem toho úver DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Navyše systém DEPBS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam.
(46)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v písmene i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vzhľadom na skutočne použité vstupy. Okrem toho neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písmena i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci systému DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda nárok na výhody v rámci systému DEPBS majú dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál.
e) Zrušenie systému DEPBS a prechod na systém DDS
(47)
Prostredníctvom verejného oznámenia č. 54 (RE-2010)/2009-2014 zo 17. júna 2011 bola platnosť systému DEPBS poslednýkrát predĺžená o tri mesiace, a to do 30. septembra 2011. Vzhľadom na to, že odvtedy nebolo uverejnené žiadne ďalšie predĺženie, systém DEPBS je od 30. septembra 2011 prakticky zrušený. Preto bolo nutné overiť, či je možné uplatniť opatrenia v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia.
(48)
Indická vláda vysvetlila Komisii, že po zrušení systému DEPBS sa spoločnosti môžu rozhodnúť buď pre iný systém oslobodenia od cla/odpustenia cla vymedzený v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, t. j. pre systém predbežných povolení (AAS), alebo pre systém vrátenia cla (DDS).
(49)
Prešetrovaním sa odhalilo, že obe spoločnosti, ktoré boli zaradené do vzorky, začali bezprostredne po zrušení systému DEPBS využívať systém DDS. Treba poznamenať, že systém DDS bol zavedený v roku 1995 a v prvých troch štvrťrokoch ORP a dlhé roky pred ORP existoval súčasne so systémom DEPBS. Vývozcovia by však nemohli využívať systém DDS súčasne so systémom DEPBS pre rovnaký vývoz. V prvých troch štvrťrokoch ORP dosahovala sadzba DDS úroveň 2,2 % s maximálnou hodnotou 1,5 INR/kg, čím sa systém DDS stal menej výhodným, a tým aj menej príťažlivým ako systém DEPBS. Takisto je nutné uviesť, že indická vláda prijala opatrenia s cieľom zorganizovať bezproblémový prechod zo systému DEPBS na systém DDS, ako sa preukázalo v obežníku č. - 42/2011 - Clá z 22. septembra 2011. V tomto obežníku sa vysvetľuje, že „systém vrátenia [cla] tento rok zahŕňa položky, ktoré doteraz patrili do systému DEPB[S]“. V tom istom obežníku sa uvádza, že v prípade odvetví, ktoré pôsobili v rámci systému DEPBS, sa „rozhodlo o zabezpečení bezproblémového prechodu pre položky v týchto odvetviach a ich začlenení do systému vrátenia cla“. „Ako prechodné opatrenie sa pri týchto položkách uplatní mierne zníženie sadzieb DEPB[S] v rozpätí od 1 % do 3 % pre väčšinu položiek.“ Inými slovami, z informácií v obežníku vyplýva, že sadzby vrátenia cla platné od 1. októbra 2011 boli stanovené tak, aby sa prostredníctvom nich priznávali podobné výhody, aké sa poskytovali v rámci zrušeného systému DEPBS.
(50)
Od 1. októbra 2011 sa sadzba DDS uplatniteľná na príslušný výrobok zvýšila z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a súvisiaca maximálna hodnota sa zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. Zistilo sa, že táto nová sadzba poskytuje podobnú úroveň subvencovania, ako sa poskytovala v rámci systém DEPBS až do 30. septembra 2011 so sadzbou 8 % a maximálnou hodnotou 58 INR/kg. V závislosti od cien PET prevažujúcich počas ORP bola maximálna hodnota DEPBS všeobecne uplatniteľná, čo teoreticky predstavovalo výhodu 4,64 INR/kg alebo 5,8 %. V prípade DDS nebola maximálna hodnota uplatniteľná, takže teoretická výhoda dosahovala 5,5 %.
(51)
Prešetrovaním sa potvrdilo zdôvodnenie predchádzajúceho odôvodnenia. Priemerné ročné rozpätia subvencií spoločností zaradených do vzorky dosahovali 5,5 % pre DEPB a 6 % pre DDS.
(52)
Z porovnania oboch systémov takisto vyplýva, že majú viacero spoločných charakteristík týkajúcich sa realizácie.
(53)
V odôvodneniach 47 a 48 až 51 sa dokazuje, že hoci došlo k zrušeniu systému DEPBS, priznávanie základných výhod pokračovalo bez prerušenia a takmer na rovnakej úrovni a umožnilo bezproblémový prechod na systém vrátenia cla. Z uvedeného dôvodu sa dospelo k záveru, že nedošlo k zrušeniu subvencií v zmysle článku 15 ods. 1 a že systém DEPBS podlieha vyrovnávacím opatreniam.
(54)
Jeden vyvážajúci výrobca po zverejnení základných skutočností a úvah argumentoval, že systém DEPBS bol zrušený, a preto by nemal podliehať vyrovnávacím opatreniam. V odpovedi na tento argument sa uvádza, ako bolo vysvetlené aj v odôvodnení 47, že systém DEPBS bol ukončený 30. septembra 2011. Subvencovanie však pokračovalo a vývozcovia mali možnosť - ako alternatívu k systému DEPBS - požiadať o výhody napríklad v rámci systémov DDS alebo AAS a tieto výhody získať. Tento argument bol následne zamietnutý.
f) Výpočet výšky subvencie
(55)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa považuje za primerané posúdiť výhodu v rámci systému DEPBS ako súčet úverov získaných pri vývozných transakciách uskutočnených v rámci tohto systému počas ORP.
(56)
V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zistených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(57)
Na základe uvedených skutočností má sadzba subvencie v rámci tohto systému pre spoločnosti zaradené do vzorky výšku 3,78 % a 4,42 %.
3. Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)
a) Právny základ
(58)
Podrobný opis systému DDS je uvedený v Pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995 v znení následných oznámení.
b) Oprávnenosť
(59)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(60)
Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Sadzby vrátenia stanovila indická vláda pre určitý počet výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy ciel uhradených na vstupoch. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clá skutočne boli alebo neboli zaplatené. Sadzba DDS pre príslušný výrobok počas ORP bola 5,5 % hodnoty FOB s maximálnou hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Pri zadávaní údajov o dodávke v colnom serveri (ICEGATE) sa uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci systému DDS a suma DDS sa stanoví neodvolateľne. Keď dodávateľská spoločnosť vyplní všeobecný vývozný zoznam a colný úrad primerane porovná uvedený dokument s údajmi vo vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na oprávnenie platby sumy vrátenia, a to buď formou priamej platby na bankový účet vývozcu alebo bankovým príkazom na úhradu.
(62)
Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o realizácii vývozu v podobe potvrdenia o vykonaní bankového prevodu. Tento doklad možno predložiť po vyplatení sumy vrátenia, indická vláda však nahradí vyplatenú sumu, aj keď vývozca nepredloží potvrdenie o vykonaní bankového prevodu v stanovenej predĺženej lehote.
(63)
Sumu vráteného cla možno použiť na ľubovoľný účel.
(64)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardmi je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem v obchodných účtoch pri splnení vývozného záväzku.
(65)
Zistilo sa, že spoločnosti zaradené do vzorky využívali systém DDS v poslednom štvrťroku ORP.
d) Záver k systému DDS
(66)
V rámci systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády. Okrem toho suma vráteného cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Navyše systém DDS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam.
(68)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v písmene i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu.
(69)
Neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo potvrdiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písmena i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci systému DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda nárok na čerpanie výhod v rámci systému DDS majú dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál.
(70)
Potvrdzuje sa to aj v obežníku indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok […]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy […] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“.
(71)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS podlieha vyrovnávacím opatreniam.
e) Výpočet výšky subvencie
(72)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala ako výhoda priznaná príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tomto momente indická vláda zodpovedá za vyplatenie sumy vráteného cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa poskytne na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá právomoc rozhodovať o udelení alebo neudelení subvencie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas ORP.
(73)
V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zistených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto sumy subvencie rozložili na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, keďže subvencia závisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom.
(74)
Na základe uvedených skutočností má sadzba subvencie stanovená v rámci tohto systému pre spoločnosti zaradené do vzorky výšku 1,65 % a 1,32 %.
4. Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“)
a) Právny základ
(75)
Podrobný opis systému FMS sa nachádza v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(76)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(77)
V rámci tohto systému vzniká pri vývozoch všetkých výrobkov do krajín uvedených v tabuľkách 1 a 2 v dodatku 37(C) k príručke HOP I 09-14 nárok na úver na clo zodpovedajúci 3 % hodnoty FOB. Od 1. apríla 2011 vzniká pri vývoze všetkých výrobkov do krajín uvedených v tabuľke 3 dodatku 37(C) („trhy, ktorým sa venuje osobitná pozornosť“) nárok na úver na clo zodpovedajúci 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat z vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.
(78)
Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akýchkoľvek vstupov alebo tovaru vrátane kapitálového tovaru.
(79)
Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočňuje, po realizácii vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, vývozný colný doklad, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.
(80)
Zistilo sa, že spoločnosti zaradené do vzorky využívali tento systém počas ORP.
d) Záver k systému FMS
(81)
V rámci systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Systém FMS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam.
(83)
Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v písmene i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vzhľadom na skutočne použité vstupy. Neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo potvrdiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písmena i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda nárok na výhody v rámci systému FMS majú dokonca aj tí vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu kapitálového tovaru, aj keď kapitálový tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v písmene i) prílohy I k základnému nariadeniu, keďže sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(84)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP a ktorú spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) prepočítala na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvo.
(85)
Sadzba subvencie pre spoločnosti zaradené do vzorky stanovená v súvislosti s týmto systémom počas ORP predstavuje 0,19 % a 0,87 %.
5. Dočasný systém stimulov pre držiteľov postavenia (ďalej len „SHIS“)
a) Právny základ
(86)
Podrobný opis systému SHIS sa nachádza v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.10 príručky HOP I 09-14. Podrobný opis kategórií postavenia sa nachádza v odsekoch 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odsekoch 3.1 až 3.5 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(87)
Na využívanie výhod tohto systému sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia, ktorí sú uznaní ako tzv. držitelia postavenia.
c) Vykonávanie v praxi
(88)
Nárok na pridelenie postavenia majú obchodníci-vývozcovia, ako aj výrobcovia-vývozcovia. Podľa ich uskutočneného vývozu v aktuálnom roku a niekoľkých predchádzajúcich rokoch sa žiadateľom pridelí jedno z nasledujúcich postavení: vývozná spoločnosť, začínajúca vývozná spoločnosť, obchodná spoločnosť, začínajúca obchodná spoločnosť, najlepšia obchodná spoločnosť.
(89)
Držitelia postavenia majú v rámci systému SHIS nárok na ekvivalent úveru na clo vo výške 1 % hodnoty vývozu FOB v odvetviach uvedených v odseku 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, t. j. v kožiarstve (okrem opracovanej kože), textilnom priemysle a odvetví spracovania juty, remeselnej výrobe, strojárstve (okrem niekoľkých čiastkových odvetví), výrobe plastov a základných chemikálií (okrem farmaceutických výrobkov). Keďže príslušný výrobok je druhom plastu, patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného systému.
(90)
Úvery na clo v rámci systému SHIS nie sú prevoditeľné a musia sa použiť na uhradenie cla na dovoz kapitálového tovaru, ktorý sa použije na výrobu výrobkov patriacich do jedného zo zahrnutých odvetví.
(91)
Ak žiadateľ využil v priebehu roka výhodu nulovej sadzby cla v rámci systému EPCG, nemá nárok na pomoc zo systému SHIS, ak ide o vývoz v danom roku.
(92)
Systém bol zavedený v roku 2009 pre vývoz v období rokov 2009 - 2010 a 2010 - 2011 a odvtedy sa každoročne predlžuje. Posledným predĺžením (pozri oznámenie č. 07/2012 - Clá z 9. marca 2012) sa platnosť systému predĺžila do 31. marca 2013.
(93)
Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardmi je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery na clo v rámci systému SHIS ako príjem v obchodných účtoch pri splnení vývozného záväzku.
(94)
V rámci prešetrovania sa ukázalo, že jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila tento systém počas ORP a druhá nemala nárok na využitie uvedeného systému v dôsledku ustanovenia opísaného v odôvodnení 90.
d) Záver k systému SHIS
(95)
V rámci systému SHIS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému SHIS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Úver na clo v rámci systému SHIS navyše poskytuje vývozcovi výhodu, keďže zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Systém SHIS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam.
(97)
Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v písmene i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Úver na clo možno napokon použiť na uhradenie ciel na dovoz kapitálového tovaru, ktorý nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla podľa ustanovení písmena i) prílohy I k základnému nariadeniu, keďže sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(98)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP a ktorú spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (v čitateli) prepočítala na obrat z vývozu počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvo.
(99)
Sadzba subvencie stanovená v tomto systéme počas ORP pre spoločnosť zaradenú do vzorky, ktorá ako jediná využíva tento systém, predstavovala 1 %.
6. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“)
a) Právny základ
(100)
Podrobný opis systému EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(101)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.
c) Vykonávanie v praxi
(102)
Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový aj použitý kapitálový tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývozného záväzku sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS môže kapitálový tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývozného záväzku kratšie.
(103)
Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať kapitálový tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Prípadne sa domáci výrobca môže uchádzať o výhodu zamýšľaného vývozu v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS.
d) Záver k systému EPCGS
(104)
V rámci systém EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, keďže ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.
(105)
Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže licencie na jeho využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(106)
Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa uvádza písmene i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(107)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. Takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať ORP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Za vhodnú na tento účel sa považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V prípade odôvodnených nárokov sa poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(108)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozdelila podľa príslušného obratu vývozu počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo dopraveného množstva.
(109)
Sadzba subvencie pre spoločnosti zaradené do vzorky stanovená v súvislosti s týmto systémom počas ORP predstavuje 0,55 % a 0,56 %.
7. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
(110)
Zistilo sa, že počas ORP využívala tento systém len jedna zo spoločností zaradených do vzorky. Prešetrovaním sa však zistilo, že výhoda, ktorú spoločnosť získala, bola zanedbateľná, a preto systém AAS nebol ďalej analyzovaný.
8. Systém stimulov v Západnom Bengálsku 1999 (ďalej len „WBIS 1999“)
a) Právny základ
(111)
Podrobný opis tohto systému, ako ho uplatňuje vláda Západného Bengálska, je uvedený v oznámení Ministerstva obchodu a priemyslu Západného Bengálska č. 580-CI/H z 22. júna 1999.
b) Oprávnenosť
(112)
Výhody v rámci tohto systému môžu využiť spoločnosti, ktoré zriaďujú nový priemyselný závod alebo uskutočňujú rozsiahle rozšírenie existujúceho priemyselného závodu v zaostalých oblastiach. Existuje však úplný zoznam neoprávnených priemyselných odvetví (negatívny zoznam odvetví), na základe ktorého spoločnosti pôsobiace v určitých oblastiach hospodárstva nemôžu využívať tieto stimuly.
c) Vykonávanie v praxi
(113)
Západné Bengálsko poskytuje oprávneným priemyselným podnikom stimuly vo forme viacerých výhod vrátane oslobodenia od centrálnej dane z predaja a odpustenia centrálnej dane z pridanej hodnoty z predaja hotových výrobkov s cieľom podporovať priemyselný rozvoj hospodársky zaostalých oblastí v tomto štáte.
(114)
V rámci tohto systému musia spoločnosti investovať do zaostalých oblastí. Tieto oblasti, ktoré predstavujú určité územné celky Západného Bengálska, sú v závislosti od stupňa svojho hospodárskeho rozvoja zaradené do rôznych kategórií, pričom zároveň tu existujú aj rozvinuté oblasti, ktoré sú z využívania týchto stimulačných systémov vylúčené. Hlavným kritériom pre stanovenie výšky stimulov je výška investície a oblasť, v ktorej sa podnik nachádza alebo v ktorej sa bude nachádzať.
(115)
Zistilo sa, že počas ORP využívala tento systém jedna spoločnosť zaradená do vzorky.
d) Záver
(116)
V rámci tohto systému sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Systém predstavuje finančnú pomoc vlády Západného Bengálska, keďže poskytnuté stimuly, v tomto prípade výnimka z centrálnej dane z predaja a odpustenie centrálnej dane z pridanej hodnoty z predaja hotového tovaru, znižujú príjmy z daní, ktoré by boli v opačnom prípade splatné. Tieto stimuly okrem toho poskytujú spoločnosti výhodu, pretože zlepšujú jej finančnú situáciu, keďže neplatí dane, ktoré by boli v opačnom prípade splatné.
(117)
Tento systém je okrem toho regionálne špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže ho môžu využívať iba určité spoločnosti, ktoré investovali v určitých vymedzených geografických oblastiach v pôsobnosti príslušného štátu. Nemôžu ho využívať spoločnosti so sídlom mimo týchto oblastí, pričom výška výhody sa navyše líši v závislosti od príslušnej oblasti.
(118)
Systém WBIS 1999 teda podlieha vyrovnávacím opatreniam.
e) Výpočet výšky subvencie
(119)
Výška subvencie sa vypočítala na základe sumy dane z predaja a centrálnej dane z pridanej hodnoty z predaja hotových výrobkov obvykle splatnej počas obdobia revízneho prešetrovania, ktorá však na základe tohto systému zostala nezaplatená. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) prepočítala na celkový predaj počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom. Získaná sadzba subvencie sa rovnala 1,36 %.
9. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam
(120)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bola 7,53 % a 8,17 %.
SYSTÉM
DEPBS
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Spolu
SPOLOČNOSŤ
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania
(121)
V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti platných opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania.
(122)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 26 až 118, zistilo sa, že počas ORP indickí vývozcovia príslušného výrobku naďalej využívali výhodu subvencovania podliehajúceho vyrovnávacím opatreniam zo strany indických orgánov.
(123)
Systémy subvencovania poskytujú opakované výhody a neexistuje žiadny náznak toho, že tieto výhody budú v dohľadnej budúcnosti postupne ukončené. Každý vývozca je navyše oprávnený zapojiť sa do niekoľkých systémov subvencovania.
(124)
Takisto sa skúmalo, či by sa v prípade zrušenia opatrení vyvážal do Únie významný objem tovaru.
(125)
India je veľkým výrobcom príslušného výrobku. Na základe údajov zhromaždených počas prešetrovania sa zistilo, že India mala počas ORP výrobnú kapacitu približne 700 000 - 900 000 ton a v plány na rozšírenie sa počíta so zvýšením celkovej výrobnej kapacity tejto krajiny do roku 2014 až na 1 600 000 - 1 800 000 ton. V dôsledku toho sa odhaduje, že v roku 2014 výrobná kapacita prevýši domáci dopyt približne o 600 000 - 700 000 ton, čo by predstavovalo 21 - 25 % celkovej spotreby Únie počas ORP.
(126)
Za týchto okolností sú indickí výrobcovia príslušného výrobku veľmi závislí od vývozného predaja a je pravdepodobné, že keby došlo k zrušeniu opatrení, zvýšil by sa objem vývozu do Únie, ktorý bol už počas ORP značný.
(127)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že nadmerná kapacita sa po roku 2014 zníži a stav nadmernej kapacity bude preto len dočasný. Treba uviesť, že podľa zistení je údajný pokles nadmernej kapacity po roku 2014 v súlade s prognózami správy o prieskume trhu. Dospelo sa preto k záveru, že toto tvrdenie nemá takú povahu, aby mohlo ovplyvniť analýzu vývoja nadmernej kapacity.
(128)
Vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že značné dočasné nadmerné kapacity sú nevyhnutne potrebné preto, lebo všeobecne možno výrobnú kapacitu zvyšovať len po veľkých prírastkoch z dôvodu minimálnej veľkosti moderných závodov na výrobu PET. V odpovedi na toto tvrdenie treba uviesť, že počas ORP a v nasledujúcom roku sa výrobná kapacita zvýšila v rozpätí minimálne od 150 000 do 200 000 ton. Z toho vyplýva, že uplatnené vysvetlenie samo osebe nemôže zdôvodniť nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz, ktorá je uvedená v odôvodnení 125. V každom prípade, príčina nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz je v tejto súvislosti nepodstatná. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(129)
Niektoré strany tvrdili, že nadmerná kapacita pre vývoz, ktorá sa vytvára v Indii, by mohla byť absorbovaná aj inými tretími krajinami a že nadmerná kapacita dostupná pre vývoz, ako ju vypočítala Komisia, preto nebola správne posúdená. Vôbec sa nepredpokladalo, že celá nadmerná kapacita dostupná pre vývoz by smerovala do Únie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(130)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že existuje pravdepodobnosť pokračovania systému subvencovania.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(131)
Podobný výrobok vyrába v Únii 13 známych výrobcov. Predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a ďalej v texte sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.
(132)
Pri prešetrovaní spolupracovalo a pomáhalo dvanásť známych výrobcov z Únie, ktorých v predmetnom prípade zastupuje navrhovateľ. Zvyšný známy výrobca z Únie pri predmetnom preskúmaní nespolupracoval.
(133)
Na stanovenie celkového objemu výroby Únie počas ORP boli použité všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, napríklad vyplnené dotazníky, informácie Eurostatu a žiadosť o preskúmanie.
(134)
Trh s PET v Únii sa vyznačuje pomerne vysokým počtom výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších skupín so sídlom mimo EÚ. Vo výrobnom odvetví Únie v oblasti PET došlo v období rokov 2000 až 2012 k niekoľkým zmenám. Trh sa konsoliduje, pričom nedávno došlo k viacerým prípadom prevzatia a uzavretia prevádzok. Stále sa vyvíjajú nové výrobky, ako napríklad recyklovaný PET a bio PET, a pomerne nedávno sa vyčlenilo odvetvie recyklácie.
(135)
Niektoré strany po zverejnení argumentovali, že opis situácie vo výrobnom odvetví Únie bol nepresný, keďže päť výrobcov v skutočnosti patrí do jednej veľkej nadnárodnej skupiny a ďalší traja výrobcovia sú prepojení s baliarňami PET. Žiadna z uvedených skutočností nie je v rozpore s opisom uvedeným v odôvodnení 134, v ktorom sa výslovne uvádza, že podľa zverejnenia výrobcovia z Únie zvyčajne patria do väčších skupín. Vplyv tejto koncentrácie je opísaný v odôvodnení 207. Posúdenie vplyvu trhu vlastnej spotreby je analyzované v odôvodneniach 202 až 204.
(136)
Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, vzhľadom na pomerne vysoký počet spolupracujúcich výrobcov z Únie bola vybraná vzorka štyroch výrobcov z Únie, ktorí predstavovali viac ako 50 % výroby a predaja z celkovej výroby podobného výrobku v Únii počas ORP.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(137)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údajov o objeme dovozu získaných z Eurostatu a v prípade nespolupracujúceho výrobcu z Únie na základe odhadov vychádzajúcich zo žiadosti o preskúmanie.
(138)
Po počiatočnom zvýšení v rokoch 2009 a 2010 spotreba počas ORP mierne poklesla o 2 % v porovnaní s rokom 2008, čo spolu predstavuje 2 802 miliónov ton počas ORP.
Tabuľka 1
Spotreba
2008
2009
2010
ORP
Objem (v tonách)
Spotreba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a žiadosť o preskúmanie.
2. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
Napriek zavedeným opatreniam sa dovoz z Indie v posudzovanom období viac ako zdvojnásobil zo 46 313 ton v roku 2008 na 96 678 ton počas ORP.
(140)
Podľa toho sa zvýšil aj podiel Indie na trhu z 1,6 % v roku 2008 na 3,5 % počas ORP a dosiahol úroveň výrazne prevyšujúcu podiel na trhu dosiahnutý počas ostatného preskúmania pred uplynutím platnosti (0,3 %).
(141)
Priemerná cena počas ORP dosahovala 1 285 EUR/t. To odráža zvýšenie ceny o 22 % v posudzovanom období, ktoré sa dosiahlo počas ORP po počiatočnom poklese o 21 % v roku 2009.
Tabuľka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu (v tonách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Priemerná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podiel dovozu na trhu (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat.
3. Dovoz z iných tretích krajín
a) Dovoz z Thajska, Taiwanu, Malajzie a Indonézie
(142)
Ako bolo uvedené, antidumpingové preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúce sa dovozu z Indie, Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska sa uskutočnilo súbežne s týmto prešetrovaním.
(143)
Dovoz z Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska sa za posudzované obdobie zvýšil o 56 %, a to napriek poklesu o 59 % do roku 2010. Celkový objem dovozu sa aj tak udržal pod úrovňou de minimis.
(144)
Zodpovedajúcim spôsobom vzrástol aj príslušný podiel na trhu z 0,7 % v roku 2008 na 1,1 % počas ORP.
(145)
Priemerná cena počas ORP dosahovala 1 310 EUR/t, čo predstavuje o 1,5 % menej ako priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. To odráža zvýšenie ceny o 27 % za posudzované obdobie, ktoré sa dosiahlo počas ORP po počiatočnom poklese o 18 % v roku 2009.
Tabuľka 3
Dovoz z Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu z Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska (v tonách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podiel dovozu z Indonézie, Malajzie, Taiwanu a Thajska na trhu (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat.
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátov (SAE), Iránu a Pakistanu
(146)
Dovoz z ostatných tretích krajín sa vďaka platným antidumpingovým opatreniam v posudzovanom období znížil o 69 % po zvýšení o 49 % v roku 2009. Len dovoz z Číny zostal stabilný.
(147)
Podiel uvedených krajín na trhu sa znížil z 8,2 % v roku 2008 na 2,6 % počas ORP, a to najmä v prípade SAE (1,7 % počas ORP) a Číny (0,6 % počas ORP).
(148)
Priemerná cena počas ORP dosahovala 1 258 EUR/t, čo predstavuje o 5,5 % menej, ako je priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie. To odráža zvýšenie ceny o 24 % za posudzované obdobie, ktoré sa dosiahlo počas ORP po počiatočnom poklese o 22 % v roku 2009.
Tabuľka 4
Dovoz z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu (v tonách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podiel dovozu z Číny, SAE, Iránu a Pakistanu na trhu (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/t)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat.
c) Dovoz z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení
(149)
Objem dovozu z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení vrátane Ománu, Južnej Kórey, Ruska, Mexika a Saudskej Arábie sa za posudzované obdobie zvýšil o 59 %, a to po náraste o 71 % v roku 2009. V období od roku 2009 do ORP sa najväčším vývozcom do Únie stal Omán.
(150)
Podiel uvedených krajín na trhu sa zvýšil z 9,7 % v roku 2008 na 15,8 % počas ORP, a to predovšetkým vďaka zvýšeniu dovozu z Ománu o 4,3 %. Podiel Južnej Kórey na trhu počas ORP dosahoval 4 %, čo predstavuje 5 % pod jeho najvyššou úrovňou dosiahnutou v roku 2009.
(151)
Priemerná cena dosahovala 1 273 EUR/t, čo predstavuje o 4,3 % menej, ako je priemerná jednotková cena výrobného odvetvia Únie. To odráža zvýšenie o 10 % v posudzovanom období, ktoré sa dosiahlo v roku 2010 a počas ORP po počiatočnom poklese o 24 % v roku 2009. Priemerná cena dovozu z Ománu počas ORP dosahovala 1 310 EUR/t, čo predstavuje o 1,5 % menej, ako je priemerná jednotková cena výrobného odvetvia Únie. Priemerná cena dovozu z Južnej Kórey počas ORP dosahovala 1 294 EUR/t, čo predstavuje o 2,7 % menej, ako je priemerná jednotková cena vo výrobnom odvetví Únie.
Tabuľka 5
Dovoz z iných tretích krajín
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/t)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozcovia (v tonách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Južná Kórea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudská Arábia
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(152)
Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia boli preskúmané všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období.
(153)
Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozpätie subvencií a zotavenie sa z dôsledkov minulých subvencií) sa posudzovali na úrovni celkovej výroby Únie pre všetkých výrobcov z Únie, a to na základe informácií získaných z výrobného odvetvia Únie, žiadosti o preskúmanie, ako aj verejne dostupných štatistík;
-
mikroekonomické ukazovatele (zásoby, priemerné jednotkové ceny, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa analyzovali na vzorke výrobcov z Únie na základe informácií, ktoré títo výrobcovia poskytli.
(154)
Jeden z výrobcov Únie zaradených do vzorky v júni 2010 odpredal jednu zo svojich výrobných prevádzok. Túto prevádzku získal iný výrobca z Únie. Keďže analýza makroekonomických ukazovateľov vychádza z údajov zhromaždených od všetkých výrobcov z Únie, odpredanie prevádzky nemalo žiadny vplyv na rozsah alebo jednotlivé ukazovatele analýzy ujmy.
(155)
V súvislosti s analýzou treba na úvod vysvetliť, že situáciu na trhu Únie, predovšetkým pokiaľ ide o ceny a objemy predaja podobného výrobku, ovplyvnili určité celosvetové hospodárske udalosti koncom roka 2010 a na začiatku roka 2011. V uvedenom období poklesli dodávky bavlny, čo viedlo ku zvýšeniu dopytu po polyesterovom vlákne na ázijskom trhu. PET a polyesterové vlákno sú do veľkej miery závislé od dodávok rovnakej suroviny, t. j. rafinovanej kyseliny tereftalátovej (PTA). Zvýšenie dopytu po polyesterovom vlákne malo za následok nedostatočné dodávky PTA a následné zvýšenie cien PET. Keďže výrobcovia PET na Blízkom východe takisto závisia od PTA z Ázie, spôsobilo to prudký pokles dovozu PET do Únie. Hlavní dodávatelia PTA z Únie zároveň vyhlásili prípad vyššej moci, čo viedlo k ďalším obmedzeniam domácej výroby PET.
4.1. Pripomienky strán
(156)
Niektoré strany spochybnili platnosť analýzy ujmy na základe toho, že vychádzala z neúplných informácií, čím boli následne ovplyvnené práva na obhajobu zainteresovaných strán. Boli predložené predovšetkým tieto argumenty:
(157)
Niektoré strany tvrdili, že informácie zhromaždené od výrobcov z Únie nie sú v súlade s pokynmi na vyplnenie dotazníka, v ktorých sa požadovalo, aby sa údaje od rôznych spoločností nezlučovali. Preto sa tvrdilo, že zhromaždené informácie neboli presné ani úplné, keďže uvedené číselné údaje boli súhrnné na subjekt zaradený do vzorky. Treba poznamenať, že informácie boli riadne zhromaždené a overené na mieste. Zistilo sa, že zhromaždené informácie poskytujú dostatočne presný obraz výrobného odvetvia Únie, a preto sa uvedené tvrdenie muselo odmietnuť. Strany po zverejnení zopakovali svoje tvrdenie. Neboli predložené žiadne nové argumenty ani dôkazy. Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenie, že údaje poskytnuté jednou spoločnosťou zahrnutou do vzorky neboli úplné, keďže sa netýkali celej skupiny, ale len vybraného subjektu v rámci skupiny. Táto pripomienka sa riešila vo fáze výberu vzorky, ako je vysvetlené v odôvodnení 18.
(158)
Tie isté strany argumentovali, že Komisia sa pokúsila opraviť nedostatky zhromaždených informácií, na ktoré strany upozornili, a zaslala doplňujúce dotazníky. V tejto súvislosti treba vysvetliť, že Komisia skutočne zaslala doplňujúce dotazníky, ale adresovala ich len tým výrobcom z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, s cieľom zhromaždiť informácie o makroekonomických ukazovateľoch, ktoré boli relevantné pre posúdenie ujmy. Z toho vyplýva, že účelom uvedených dotazníkov bolo doplniť informácie poskytnuté výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky. Niektoré strany po zverejnení zopakovali svoje tvrdenie, nepredložili však žiadne nové argumenty ani dôkazy. Tvrdenie strán sa preto muselo zamietnuť.
(159)
Okrem toho tie isté strany zároveň tvrdili, že informácie poskytnuté výrobcami zaradenými do vzorky boli v rozpore so záväzkami vyplývajúcimi z článku 29 základného nariadenia, keďže informácie, ktoré neboli svojou povahou dôverné, boli poskytnuté ako dôverné, a teda vylúčené z verejne prístupného spisu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že informácie boli klasifikované ako obmedzené s súlade s požiadavkou predkladajúcej strany. Na základe žiadosti strán bol prehodnotený dôverný štatút predložených informácií a vo vhodných prípadoch sa na základe povolenia dotknutých spoločností informácie preklasifikovali na verejne prístupné na účely kontroly zainteresovanými stranami. Aj toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
a) Výroba
(160)
V súlade so stratou podielu výrobného odvetvia Únie na trhu (podrobnejšie vysvetlenou v odôvodnení 164) sa objem výroby v Únii od roku 2008 do ORP znížil o 11 %. Pokles výroby v Únii bol prerušený len v roku 2010, keď sa výroba v porovnaní s rokom 2009 zvýšila, ale aj tak ostala o 4 % nižšia než úroveň výroby v roku 2008. Počas ORP ďalej klesala.
Tabuľka 6
Celková výroba v Únii
2008
2009
2010
ORP
Výroba (v tonách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
b) Výrobná kapacita a využitie kapacity
(161)
Výrobná kapacita vo výrobnom odvetví Únie v období medzi rokom 2008 a ORP klesla o 23 %. Tento trend súvisí s ukončením prevádzky v niekoľkých výrobných závodoch, ktoré čiastočne vyvážilo otvorenie nových závodov.
(162)
Využitie kapacity sa zvýšilo zo 75 % v roku 2008 na 86 % počas ORP. Lepšie využitie kapacity treba vnímať v kontexte úsilia o reštrukturalizáciu výrobného odvetvia Únie, vysvetleného v odôvodnení 134.
Tabuľka 7
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využitie kapacity (%)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
c) Objem predaja
(163)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu v Únii sa vyvíjal rovnako ako výroba, pričom v posudzovanom období došlo ku zníženiu o 6 %.
Tabuľka 8
Celkový predaj výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
ORP
Predaj (v tonách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
d) Podiel na trhu
(164)
Po počiatočnom poklese o 13 % v roku 2009 výrobné odvetvie Únie opäť získalo časť podielu na trhu, ktorú stratili SAE, Južná Kórea, Irán a Pakistan, a to napriek zvyšovaniu objemu dovozu z Indie, Ománu a ďalších tretích krajín (Rusko, Mexiko a Saudská Arábia) v rovnakom období. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v posudzovanom období celkovo klesol o 3 %.
Tabuľka 9
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2008
2009
2010
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (%)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie a údaje Eurostatu.
e) Rast
(165)
Počas posudzovaného obdobia trh stagnoval. Nevykazoval žiadny rast, z ktorého by výrobné odvetvie Únie malo osoh. Práve naopak, výrobné odvetvie Únie napriek úsiliu o reštrukturalizáciu stratilo ďalší podiel na trhu v prospech rastúceho dovozu, a to predovšetkým z krajín bez akýchkoľvek opatrení. Mierny pokles spotreby počas ORP treba vnímať v súvislosti s dočasným nedostatkom suroviny (PTA) v Únii, ako aj na celosvetovom trhu.
f) Zamestnanosť a produktivita
(166)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie zaznamenala v období medzi rokom 2008 a ORP pokles o 41 %. V posudzovanom období bol pokles konštantný, a to vrátane roku 2010, keď sa výroba zvýšila (pozri odôvodnenie 160). Vzhľadom na rastúcu produktivitu je tento pokles odrazom úsilia o reštrukturalizáciu zo strany viacerých výrobcov z Únie.
(167)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako výstup (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období zvýšila o 50 %. To odzrkadľuje skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti, a svedčí o zvýšenej efektivite výrobného odvetvia Únie. Osobitne výrazné je to v roku 2010, keď sa výroba zvýšila, zatiaľ čo úroveň zamestnanosti klesla, a produktivita bola o 37 % vyššia ako v roku 2008.
Tabuľka 10
Zamestnanosť a produktivita
2008
2009
2010
ORP
Počet zamestnancov
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tona/zamestnanca)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
g) Veľkosť skutočného rozpätia subvencií
(168)
Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného rozpätia subvencií pre indický dovoz na výrobné odvetvie Únie, nemožno ho pokladať za zanedbateľný vzhľadom na cenovú citlivosť trhu s týmto výrobkom. Treba poznamenať, že tento ukazovateľ je dôležitejší v súvislosti s analýzou pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy. Je pravdepodobné, že keby skončila platnosť opatrení, subvencovaný dovoz by sa obnovil v takých objemoch a za také ceny, že vplyv veľkosti rozpätia subvencií by bol významný.
h) Zotavenie sa z účinkov subvencovania v minulosti
(169)
Hoci uvedené skúmané ukazovatele ukazujú určité zlepšenie niektorých hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Únie, okrem uloženia konečných vyrovnávacích opatrení v roku 2001, dokazujú aj to, že výrobné odvetvie Únie je stále zraniteľné.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
a) Zásoby
(170)
Úroveň zásob bola počas ORP o 24 % vyššia než úroveň v roku 2008. Zásoby sa však udržali na predtým stanovených úrovniach vzhľadom na výstup, t. j. medzi 5 % a 6 %.
Tabuľka 11
Zásoby
2008
2009
2010
ORP
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
b) Vývoj cien
(171)
Pokiaľ ide o vývoj cien, po počiatočnom poklese v roku 2009 (-16 %), spôsobenom predovšetkým hospodárskou krízou, sa ceny v roku 2010 priblížili k úrovni z roku 2008. Nasledovalo prudké zvýšenie priemernej jednotkovej ceny počas ORP, ktoré v posudzovanom období spôsobilo zvýšenie cien o 25 %.
(172)
Náhle zvýšenie ceny počas ORP treba vnímať v kontexte nečakaného vývoja na trhu s bavlnou na konci roka 2010 a v prvom štvrťroku 2011. Ako je uvedené v predchádzajúcom texte (odôvodnenie 155), rekordné ceny bavlny spôsobili prechod na polyesterové vlákno, ktoré konkuruje PET z hľadiska rovnakej výrobnej suroviny. Zvýšený dopyt po surovine, konkrétne PTA, zvýšil ceny PET v Ázii a na Blízkom Východe, čo sa následne prejavilo na cenách PET v Únii. Zvýšenie cien v Únii v uvedenom období ďalej zosilnil krátkodobý nedostatok PTA v Únii z dôvodu vyhlásenia prípadu vyššej moci jedným z výrobcov PTA v Únii.
Tabuľka 12
Jednotková predajná cena v Únii
2008
2009
2010
ORP
Jednotková predajná cena v Únii (EUR/t)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
c) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(173)
Predajné ceny PET zvyčajne kopírujú vývoj cien hlavných surovín na jeho výrobu (hlavne PTA a monoetylénglykolu - MEG), keďže tieto suroviny tvoria až 90 % z celkovej ceny PET. PTA je ropný derivát, ktorého cena kolíše podľa vývoja cien surovej ropy. To spôsobuje veľkú nestálosť cien PET.
(174)
Navyše PET sa vyrába z rovnakej suroviny ako polyesterové vlákno, ktorého výroba závisí rovnako ako výroba PET od dostupnosti PTA. Keďže polyesterové vlákno predstavuje alternatívu bavlny v textilnom priemysle, cena PET je citlivá aj na vývoj cien na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Priemerné mzdy sa v posudzovanom období znížili o 7 %. K tomuto zníženiu došlo počas ORP a prispelo k zvýšeniu produktivity, ako bolo uvedené v odôvodnení 167.
Tabuľka 13
Mzdy
2008
2009
2010
ORP
Mzdy (priemer na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
e) Ziskovosť a návratnosť investícií
(176)
Ziskovosť a návratnosť investícií sa v období od roku 2008 do ORP významne zlepšili. Zisk z predaja na trhu Únie sa zvýšil z úrovne -7,9 % v roku 2008 na 5,3 % počas ORP, zatiaľ čo návratnosť investícií sa zlepšila z -9,6 % na 10,6 %. Rok 2008 bol poznamenaný mimoriadne slabými výsledkami jedného výrobcu z Únie. Zlepšenie finančnej situácie výrobného odvetvia Únie v rokoch 2009 a 2010, keď ceny klesli pod úroveň z roku 2008, je dôkazom oslabenia súvislosti medzi cenami a ziskovosťou. Naopak, zdá sa, že zvýšenie ziskovosti úzko súvisí s lepším využitím kapacít a zvýšením produktivity, ktoré sú opísané predchádzajúcom texte.
(177)
Vďaka vývoju na svetovom trhu na prelome rokov 2010 a 2011 spojenému s úsilím o reštrukturalizáciu a zvýšením efektívnosti, ktoré sa spomínajú v predchádzajúcom texte, dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť v roku 2010 svoju ziskovosť a počas ORP dosiahnuť úroveň 5,3 %.
(178)
Jedna zainteresovaná strana argumentovala, že išlo o neočakávaný a mimoriadny vývoj, ktorý by sa nemal považovať za reprezentatívne vyjadrenie celkovej situácie výrobného odvetvia Únie.
(179)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie dokázalo využiť zvýšenie cien PET na konci roka 2011 a začiatku roka 2012, keďže pevne stanovilo cenu PTA skôr, ako došlo k opísaným udalostiam na trhu. Na základe štatistických údajov o vývoji po ORP, ktoré predložili jednotlivé strany, sa ziskové rozpätie výrobcov PET v roku 2012 podstatne znížilo. To potvrdzuje, že ziskovosť v roku 2011 (ORP) bola skutočne do veľkej miery ovplyvnená neočakávanými a dočasnými celosvetovými hospodárskymi udalosťami (odôvodnenie 155), ktoré sa už zrejme nebudú opakovať a nemožno ich pokladať za trvalé a reprezentatívne z hľadiska situácie výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 14
Ziskovosť a návratnosť investícií
2008
2009
2010
ORP
Ziskovosť predaja Únie (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnosť investícií (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
f) Peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál
(180)
V posudzovanom období sa peňažný tok výrazne zlepšil, čo odráža nedávne zvýšenie ziskovosti výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 15
Peňažný tok
2008
2009
2010
ORP
Peňažný tok (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
(181)
Neprejavili sa žiadne konkrétne náznaky toho, že by výrobné odvetvie Únie malo ťažkosti so získavaním kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia z Únie sa združujú do väčších skupín.
g) Investície
(182)
Úroveň investícií sa počas posudzovaného obdobia celkovo znížila o 35 %. Počiatočné investície z roku 2008 sa v roku 2009 prudko znížili a dodnes sa úplne neobnovili.
Tabuľka 16
Investície
2008
2009
2010
ORP
Investície (EUR '000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajov vyplýva, že vo výrobnom odvetví Únie v posudzovanom období došlo k zníženiu výroby a objemu predaja. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa po počiatočnom poklese v roku 2009 úplne neobnovil a v posudzovanom období vykázal celkový pokles o 3 percentuálne body (na 77 % počas ORP). Pokles úrovne zamestnanosti a zníženie kapacity sú výsledkom prebiehajúcej reštrukturalizácie a musia sa posudzovať s prihliadnutím na lepšie využívanie kapacít a zvýšenie produktivity.
(184)
Zároveň sa objavili náznaky zlepšenia väčšiny relevantných mikroekonomických ukazovateľov. Zásadne sa zvýšila ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok, predovšetkým v roku 2010 a počas ORP. Na druhej strane v roku 2009 prudko klesli investície a dodnes sa úplne neobnovili.
(185)
Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví sa celkovo zlepšila. Ide však o pomerne nedávne zlepšenie, ktoré je do určitej miery založené na nepredvídanom a krátkodobom vývoji trhu na prelome rokov 2010 a 2011 (pozri odôvodnenie 155). Zdá sa, že uvedené údaje potvrdzujú aj dostupné informácie o vývoji marže výrobného odvetvia Únie v roku 2012 (pozri odôvodnenie 179), ktorý v porovnaní s ORP vykazuje pokles.
(186)
Vzhľadom na uvedenú analýzu sa situácia vo výrobnom odvetví Únie zlepšila a zdá sa, že nedochádza k žiadnej podstatnej ujme. Napriek niektorým zjavným pozitívnym trendom a výraznému úsiliu o reštrukturalizáciu je situácia vo výrobnom odvetví Únie stále krehká.
(187)
Niektoré strany po zverejnení spochybnili záver, že výrobné odvetvie Únie je stále krehké, a tvrdili, že je v dobrom stave a že sa od roku 1999 zásadne pretransformovalo. Treba poznamenať, ako bolo vysvetlené v predchádzajúcom texte (odôvodnenie 184), že napriek celkovému zlepšeniu a konsolidácii sa počas posudzovaného obdobia nie všetky hospodárske ukazovatele vyvíjali kladne. Napríklad objemy výroby a predaja, ako aj podiel na trhu, sa znížili. Navyše k zlepšeniu došlo pomerne nedávno a s poklesom ziskovosti v roku 2012 sa zdá, že bolo len krátkodobé. Na tomto základe sa dospelo k názoru, že hoci nebola dokázaná existencia žiadnej podstatnej ujmy počas ORP, postavenie výrobného odvetvia Únie je stále krehké. Argument bol preto zamietnutý.
(188)
Niektoré strany po zverejnení spochybnili použitie údajov týkajúcich sa obdobia po ORP na analýzu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. V odpovedi na toto tvrdenie sa potvrdilo, že situácia výrobného odvetvia Únie bola posúdená pre posudzované obdobie a na tomto základe nebola zistená žiadna podstatná ujma. Vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Únie po ORP je však v tomto prípade relevantný predovšetkým v súvislosti s mimoriadnou povahou vývoja na celosvetovom trhu na prelome rokov 2010/2011. Znázorňuje taktiež premenlivosť typickú pre toto odvetvie. Argument bol preto zamietnutý.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení
(189)
Počas prešetrovania sa ukázalo, že pokračuje subvencovanie dovozu z Indie a nič nenaznačuje, že by v budúcnosti došlo k obmedzeniu alebo ukončeniu tohto subvencovania.
(190)
Vo výhľadovej analýze pravdepodobného objemu dovozu z Indie do Únie sa ukázalo, že vzhľadom na nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz (pozri odôvodnenie 125), úrovne cien v Únii a príťažlivosť trhu Únie by sa v prípade zrušenia opatrení týkajúcich sa dovozu z Indie pravdepodobne zvýšili na úroveň, ktorá by prekročila úroveň dosiahnutú počas ORP. Vzhľadom na plánované rozšírenie kapacít sa odhaduje, že nadmerná kapacita dostupná pre vývoz dosiahne v dohľadnej budúcnosti úroveň približne 600 000 - 700 000 ton, čo by predstavovalo 21 - 25 % celkovej spotreby Únie počas ORP.
(191)
Keby došlo k zrušeniu opatrení proti Indii, predpokladá sa, že vzhľadom na pokračujúce subvencovanie by ceny dovozu z Indie ďalej klesali. Keďže vývozcovia budú musieť konkurovať nízkym cenám dovozu z iných krajín, pravdepodobne ešte viac znížia ceny, aby zvýšili svoj podiel na trhu Únie.
(192)
Vzhľadom na tieto skutočnosti bude výrobné odvetvie Únie pravdepodobne vystavené veľkému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny, ktoré budú nižšie ako priemerné ceny výrobného odvetvia Únie, čo by zhoršilo hospodársku situáciu tohto odvetvia, ktorá sa nedávno zlepšila. V dôsledku zrušenia opatrení proti Indii by mohlo dôjsť k opakovanému výskytu podstatnej ujmy.
2. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz
(193)
Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenie 125), vyvážajúci výrobcovia v Indii majú potenciál na zvýšenie objemu svojho vývozu na trh Únie. India zaznamenala v posudzovanom období značný rast svojej výrobnej kapacity (pozri odôvodnenie 125). Podľa dostupných informácií India predpokladá ďalšie zvýšenie svojej kapacity, čo v blízkej budúcnosti vytvorí rozdiel medzi domácou spotrebou a výrobnou kapacitou dostupnou pre vývoz vo výške 600 000 - 700 000 ton. Takúto nadmernú kapacitu dostupnú pre vývoz treba pokladať za významnú, keďže predstavuje približne 21 - 25 % súčasnej spotreby Únie počas ORP.
(194)
Napriek tomu, že bol dovoz do Únie pomerne nízky, za posudzované obdobie sa viac ako zdvojnásobil a hrozí, že významná časť vývozu z Indie by sa mohla presmerovať do Únie.
3. Strata vývozných trhov
(195)
Opatrenia na ochranu obchodu zamerané proti dovozom z Indie v súčasnosti platia v Turecku a Južnej Afrike. Následná možná strata týchto vývozných trhov zo strany Indie je ďalším ukazovateľom, že India by sa mohla zamerať na trh Únie, keby došlo k skončeniu platnosti európskych opatrení.
(196)
Niektoré strany po zverejnení spochybnili závery týkajúce sa straty vývozných trhov pre Indiu. Tvrdilo sa, že oba trhy patria k okrajovým vývozným trhom, a preto v prípade zrušenia opatrení nie je možné presmerovať žiadny významný objem vývozu z týchto trhov do Únie. Treba uviesť, že len existencia opatrení na ochranu obchodu na niektorých trhoch vylučuje akékoľvek zmysluplné porovnanie relatívneho významu trhov s opatreniami a trhov bez opatrení pre danú krajinu. Okrem toho, v rozpore s tvrdením, sa nepredpokladalo, že objem vývozu z Indie na tieto trhy bude presmerovaný na trh Únie. Namiesto toho sa usúdilo, že existencia opatrení na ochranu obchodu na iných tretích trhoch obmedzuje absorpčnú kapacitu tretích trhov v súvislosti s predpokladaným zvýšením nadmernej kapacity dostupnej pre vývoz v Indii. Tento argument bol preto zamietnutý.
(197)
Existencia opatrení na ochranu obchodu v tretích krajinách je takisto náznakom, že cenové správanie indického vývozu by sa pravdepodobne zopakovalo na trhu Únie.
4. Príťažlivosť trhu Únie
(198)
Trh s PET v Únii je príťažlivý z hľadiska veľkosti a cien, keďže je tretím najväčším trhom na svete, má systémovú potrebu dovozu a vyššie ceny v porovnaní s ostatnými trhmi. Pokiaľ ide o Indiu, dovozné ceny do Únie sú zvyčajne vyššie ako ceny dovozu do iných tretích krajín, čo poukazuje na príťažlivosť trhu Únie pre indický vývoz. Dobre to dokazuje skutočnosť, že dovoz z Indie sa v posudzovanom období napriek prijatým opatreniam zdvojnásobil.
(199)
Príťažlivosť trhu Únie pre vývozcov takisto potvrdzuje skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie naďalej strácalo podiel na trhu v prospech zvyšujúceho sa dovozu z krajín bez opatrení. Platí to najmä v prípade Južnej Kórey, ktorá v roku 2012 po skončení platnosti opatrení, ktoré boli proti nej zavedené, zásadne zvýšila svoj vývoz na trh Únie.
5. Iné faktory
(200)
Vplyv dovozu z iných tretích krajín s opatreniami na situáciu výrobného odvetvia Únie sa nepokladal za významný, a to vzhľadom na nízky objem dovozu a podstatné zmenšenie podielu týchto krajín na trhu počas ORP.
(201)
Objem dovozu z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení sa v posudzovanom období zvýšil, príslušná priemerná dovozná cena sa však udržala na úrovni blízkej priemernej cene výrobného odvetvia Únie. Vplyv dovozu z týchto krajín na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto pokladá za obmedzený.
6. Trh vlastnej spotreby
(202)
Niektoré strany po zverejnení tvrdili, že z dôvodu vertikálnej integrácie medzi výrobcami a spracovateľmi PET bola podstatná časť PET predaná na vlastné použitie, ktoré nekonkurovalo dovozu. Takisto sa tvrdilo, že podiel trhu vlastnej spotreby bol významný a ovplyvnil výsledky analýzy.
(203)
Na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov Únie zahrnutých do vzorky sa zistilo, že podiel vlastného predaja nebol významný (menej ako 10 %). Treba zdôrazniť, že príslušné strany nevyjadrili prítomnosť výrobcov PET v baliarenskom odvetví z hľadiska ich podielu na trhu s obalmi, ale z hľadiska nainštalovanej výrobnej kapacity PET. Preto sa zistilo, že tvrdenie o významnom podiele vlastného použitia nie je opodstatnené. Pokiaľ ide o úroveň cien, zistilo sa, že ceny prepojeného a neprepojeného predaja boli v rovnakom rozpätí.
(204)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že osobitná analýza vplyvu vlastného predaja nie je potrebná, a tvrdenia strán boli zamietnuté.
7. Pripomienky strán
(205)
Niektoré strany argumentovali, že ujma spôsobená dovozmi z Indie počas ORP neexistovala, čo dokazuje pomerne dobrý hospodársky stav a zisky výrobného odvetvia Únie. Treba poznamenať, že v tomto prípade skutočne nebolo zistené pretrvávanie ujmy, a preto tvrdenie strán zodpovedá zisteniam prešetrovania.
(206)
Niektoré strany tvrdili, že na situáciu výrobného odvetvia Únie mohli mať vplyv aj iné skutočnosti, napríklad štrukturálne nedostatky výrobného odvetvia Únie a chýbajúce investície, ako aj sezónne a konjunktúrne činitele (napríklad nepriaznivé počasie, hospodárske krízy). Pokiaľ ide o prvý bod, treba poznamenať, že reštrukturalizácia výrobného odvetvia Únie už prebieha a zvýšenie efektívnosti naznačuje, že tvrdenie strán nie je opodstatnené. Pokiaľ ide o konjunktúrne faktory, hoci hospodárske krízy skutočne ovplyvnili situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009, ako je uvedené v predchádzajúcom texte (odôvodnenie 171), zdá sa, že relevantné dôsledky sa už v súčasnosti neprejavujú. Pokiaľ ide o vplyv nepriaznivého počasia, mohlo by to čiastočne vysvetliť zníženie spotreby počas ORP, avšak údajný vplyv nepriaznivého počasia na situáciu výrobného odvetvia Únie nebol preukázaný, a na druhej strane sa zdá, že mierny pokles v roku 2011 súvisí skôr s dočasným nedostatkom surovín spôsobeným vývojom na svetovom trhu v roku 2011. Žiadne z uvedených tvrdení preto nie je z hľadiska zistení prešetrovania opodstatnené.
(207)
Niektoré strany navyše tvrdili, že opakovaný výskyt ujmy je v prípade uplynutia platnosti opatrení nepravdepodobný, keďže výrobné odvetvie Únie je chránené pred účinkami dovozu vďaka svojej štruktúre (koncentrácia a vertikálna integrácia). Ďalej bolo predložené tvrdenie, že prechod k dovážanému PET nie je v dohľadnej budúcnosti žiaduci ani možný, predovšetkým preto, lebo kúpne zmluvy a politiky, ako aj homologizačný proces majiteľov veľkých značiek (následných používateľov) komplikuje zmeny dodávateľov PET. Treba poznamenať, že podľa zistení z prešetrovania výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období naďalej strácalo podiel na trhu v prospech dovozu. Táto skutočnosť na jednej strane poukazuje na to, že výrobné odvetvie Únie nie je chránené pred účinkami dovozu, a na druhej strane na to, že presun k dovozu nie je hypotetický, ale v skutočnosti už prebieha. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť.
(208)
Niektoré strany po zverejnení zopakovali tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie je chránené pred potenciálnou konkurenciou dovozu vďaka svojej štruktúre. Po prvé, pokiaľ ide o tvrdenie o dominantnom postavení jednej z výrobných skupín na trhu Únie, ktorá kontroluje päť výrobcov, treba poznamenať, že trh Únie je otvorený trh, na ktorom pôsobí osem ďalších výrobcov mimo uvedenej skupiny a na ktorom rastie konkurencia dovozu z tretích krajín - bez ohľadu na to, či sa uplatňujú, alebo neuplatňujú nejaké opatrenia. Po druhé, pre tento typ podnikania je typická koncentrácia, a to na základe komoditného výrobku, ktorý dosahuje konkurencieschopnosť prostredníctvom úspor z rozsahu. Po tretie, nezistilo sa, že by na trhu Únie existoval nejaký subjekt určujúci ceny. Napokon, strany zopakovali, že nebola vypracovaná analýza vplyvu dovozu z príslušných troch krajín so zreteľom na vertikálnu integráciu niektorých výrobcov z Únie s baliarenským odvetvím alebo s výrobcami PTA. Ako bolo uvedené v odôvodnení 205, tieto hľadiská boli analyzované a zistilo sa, že nie sú opodstatnené. Okrem toho overenie spoločností dotknutých vertikálnou integráciou s výrobcami surovín potvrdilo, že neexistuje žiadna porovnateľná výhoda, keďže prevody sa uskutočňovali za trhovú cenu. Na základe uvedených skutočností bolo tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie je chránené pred konkurenciou, zamietnuté.
(209)
Niektoré strany napokon argumentovali, že neexistujú žiadne dôkazy o platnosti záveru, podľa ktorého by sa indická vývozná kapacita mohla zamerať na trh Únie za „nízke ceny“, keďže i) domáci dopyt v Indii rastie a predpokladá sa, že bude rásť aj naďalej; ii) hoci existuje PET prevyšujúci domácu spotrebu, hospodárska súťaž na vývozných trhoch neviedla k vývozu za abnormálne nízke ceny; iii) zvýšenie výrobnej kapacity v Ázii reaguje na predpokladané celosvetové zvýšenie dopytu. Treba poznamenať, že zo zistení tohto prešetrovania vyplýva, že plánovaný rast kapacity ukazuje rastúcu prevahu výrobnej kapacity nad domácim dopytom. Navyše indické ceny na trhoch tretích krajín boli nižšie než indické dovozné ceny do Únie. Na základe zistení opísaných v odôvodneniach 189 až 199 je pravdepodobné, že v prípade skončenia platnosti vyrovnávacích opatrení sa subvencovaný indický dovoz zameria na trh Únie vo veľkom objeme a za nižšiu cenu, než je priemerná cena výrobného odvetvia Únie. Uvedené argumenty strán sa preto zamietajú.
8. Záver týkajúci sa opakovaného výskytu ujmy
(210)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že je pravdepodobné, že v prípade zrušenia vyrovnávacích opatrení sa do Únie presmeruje značný objem subvencovaného dovozu z Indie. Dovozné ceny by vďaka pokračujúcim subvenciám s najväčšou pravdepodobnosťou viedli ku zníženiu cien výrobného odvetvia Únie. Keby sa indickí vyvážajúci výrobcovia pokúsili zvýšiť svoje podiely na trhu, pravdepodobne by sa ešte viac znížili aj ceny tohto dovozu. To by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k posilneniu cenového tlaku na výrobné odvetvie Únie a podľa očakávaní by nepriaznivo ovplyvnilo jeho situáciu.
(211)
Počas posudzovaného obdobia sa situácia výrobného odvetvia Únie zlepšila, predovšetkým z hľadiska produktivity a využitia kapacity, ako aj ziskového rozpätia, ktoré počas ORP dosiahlo úroveň blízku cieľovému zisku zistenému v pôvodnom prešetrovaní. Možno teda dospieť k záveru, že hoci je postavenie výrobného odvetvia Únie krehké, toto odvetvie počas ORP neutrpelo podstatnú ujmu. Vzhľadom na pravdepodobnosť zásadného zvýšenia subvencovaného dovozu z Indie, ktorý by zrejme znížil predajné ceny výrobného odvetvia Únie, sa dospelo k záveru, že skončenia platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k zhoršeniu situácie a opakovanému výskytu podstatnej ujmy.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(212)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 31 ods. 2 základného nariadenia.
(213)
Treba pripomenúť, že ani v pôvodnom prešetrovaní, ani v ostatnom preskúmaní pred uplynutím platnosti sa prijatie opatrení nepokladalo za krok, ktorý by bol v rozpore so záujmom Únie. Navyše analýza v rámci ostatného preskúmania pred uplynutím platnosti sa uskutočnila v čase, keď už opatrenia boli zavedené, a v posúdení sa teda zohľadnil akýkoľvek neprimeraný negatívny vplyv predmetných opatrení na dotknuté strany.
(214)
Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záverom o pokračovaní subvencovania a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie, aby v tomto konkrétnom prípade zachovala opatrenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(215)
Pokračovanie vyrovnávacích opatrení na dovoz z Indie by pomohlo výrobnému odvetviu Únie pokračovať v prebiehajúcej reštrukturalizácii a posilniť len nedávno zlepšenú hospodársku situáciu, keďže by pomohlo predísť tomu, aby bolo výrobné odvetvie Únie vystavené značnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, v konkurencii s ktorým by neobstálo. Výrobné odvetvie Únie by preto aj naďalej malo mať prospech zo zachovania súčasných vyrovnávacích opatrení.
(216)
Dospelo sa teda k záveru, že zachovanie vyrovnávacích opatrení proti Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov v Únii
(217)
Pri tomto preskúmaní nespolupracoval žiadny z neprepojených dovozcov. Napriek platným opatreniam dovoz z Indie pokračoval a v posudzovanom období sa takmer zdvojnásobil.
(218)
Existoval taktiež dovoz z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení, ktoré počas ORP dosiahli významný podiel na trhu (pozri odôvodnenie 149). Napriek platným opatreniam teda dovozcovia mali prístup k alternatívnym zdrojom dodávok.
(219)
Vzhľadom na to, že neexistuje žiadny dôkaz o značnom vplyve platných opatrení na dovozcov, dospelo sa k záveru, že pokračovanie opatrení nebude v rozpore so záujmom dovozcov z Únie.
3. Záujem dodávateľov surovín v Únii
(220)
Surovinou pri výrobe príslušného výrobku je PTA/MEG. Dvaja z piatich známych dodávateľov suroviny (jeden dodávateľ PTA a jeden dodávateľ MEG) spolupracovali pri prešetrovaní a zaslali vyplnené dotazníky. Obaja dodávatelia suroviny vyjadrili podporu pokračovaniu opatrení.
(221)
Prešetrovaním sa ukázalo, že spolupracujúci výrobca PTA sa významne podieľal na nákupoch PTA od výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas ORP. Vzhľadom na to, že PTA sa v Únii nevyužíva na žiadny iný účel ako na výrobu PET, možno odôvodnene predpokladať, že výrobcovia PTA do veľkej miery závisia od odvetvia PET.
(222)
Pokiaľ ide o spolupracujúceho dodávateľa MEG, MEG tvoril relatívne malú časť celkového obratu počas ORP. Pokiaľ ide o MEG, PET nepredstavuje jeho jediné ani najväčšie možné použitie a výrobcovia MEG sú menej závislí od situácie v odvetví PET. Na základe toho sa dospelo k záveru, že pokračovanie opatrení proti subvencovaným dovozom PET z Indie by malo kladný, aj keď pravdepodobne obmedzený vplyv na dodávateľov MEG.
(223)
Tvrdilo sa, že dodávatelia suroviny nezávisia od výrobcov PET z Únie. Konkrétne sa uvádzalo, že dvaja zo štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky v skutočnosti dovážali suroviny.
(224)
V súvislosti s týmto tvrdením sa počas prešetrovania ukázalo, že dovážaný materiál tvoril predovšetkým MEG, ktorý možno použiť aj inak ako pri aplikáciách PET. Neboli zhromaždené žiadne dôkazy o väčších ako zanedbateľných dovozoch PTA do Únie. Toto tvrdenie teda nemá vplyv na závery týkajúce sa závislosti výrobcov PTA od výroby PET v Únii.
(225)
Na základe toho sa usudzuje, že pokračovanie opatrení proti subvencovaným dovozom PET z Indie by bolo výhodné pre výrobcov PTA a - hoci v menšej miere - aj pre dodávateľov MEG. Z toho vyplýva, že pokračovanie opatrení proti dovozom z Indie by nebolo v rozpore so záujmom dodávateľov surovín.
(226)
Niektoré strany po zverejnení tvrdili, že došlo k vývozu PTA, a preto výrobcov PTA nemožno považovať za závislých od výrobného odvetvia Únie. Neboli predložené žiadne dôkazy podporujúce toto tvrdenie. Tento argument strán bol preto zamietnutý ako neopodstatnený.
(227)
Tie isté strany okrem toho tvrdili, že zrušenie opatrení nebude mať žiadny vplyv na výrobcov PTA, keďže spolupracujúci používatelia sa údajne nepreorientujú na dovoz a naďalej budú odoberať PET od výrobného odvetvia Únie. Úroveň spotreby PTA v Únii teda zostane rovnaká. Podľa zistení z prešetrovania výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období naďalej strácalo podiel na trhu v prospech dovozu. Z toho vyplýva, že zmena orientácie na dovoz nie je hypotetická (pozri odôvodnenie 164). Argument strán bol preto zamietnutý.
4. Záujem odvetvia, ktoré sa zaoberá recykláciou PET
(228)
Zástupcovia výrobného odvetvia Únie argumentovali, že situácia odvetvia recyklácie závisí od udržateľnej ceny čistého PET (nerecyklovaného PET) na trhu Únie. Ich tvrdenie bolo zdôvodnené tlačovou správou združenia závodov na recykláciu plastov v Európe, podľa ktorej by prípadné zrušenie opatrení týkajúcich sa čistého PET ešte viac zhoršilo situáciu odvetvia recyklácie.
(229)
Niektoré zainteresované strany spochybnili tvrdenie, že situácia odvetvia recyklácie závisí od udržateľnej ceny čistého PET na trhu Únie, a tvrdili, že ceny čistého PET a recyklovaného PET spolu nesúvisia. Tvrdilo sa, že recyklovaný PET sa používa predovšetkým na výrobu polyesterového vlákna, a preto nemôže súvisieť s vývojom cien čistého PET. Okrem toho bolo uvedené, že recyklovaný PET v plnej miere podporujú závody na plnenie fliaš, a preto odvetvie recyklácie nezávisí od výrobcov PET. Napokon sa poznamenalo, že odvetvie recyklácie sa v rámci tohto prešetrovania neprihlásilo ako zainteresovaná strana.
(230)
Keďže sa odvetvie recyklácie v tomto prešetrovaní neprihlásilo, žiadne z uvedených tvrdení nebolo možné overiť na základe skutočných číselných údajov. Dospelo sa teda k záveru, že platné opatrenia by celkovo neboli v rozpore so záujmom odvetvia recyklácie v Únii.
5. Záujem používateľov
(231)
Príslušný výrobok sa prevažne používa na výrobu fliaš na vodu a ďalšie nealkoholické nápoje. Použitie na výrobu iných obalov (na potraviny, fólie atď.) zostáva pomerne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú v dvoch fázach: i) najprv sa vyrobí predlisok vstreknutím PET do formy a ii) následne sa predlisok zohreje a vyfúkne do tvaru fľaše. Výroba fliaš môže byť ucelený proces (t. j. jedna spoločnosť kúpi PET, vyrobí predlisok a vyfúkne ho do tvaru fľaše) alebo sa môže obmedzovať na druhú etapu (vyfúknutie predlisku do tvaru fľaše). Predlisky možno relatívne ľahko dopravovať, pretože sú malé a tuhé, zatiaľ čo prázdne fľaše sú nestabilné a ich preprava je vzhľadom na veľkosť veľmi drahá.
(232)
Na tomto základe sa vytvorili dve hlavné skupiny následných používateľov, na ktorých sa skúma vplyv platných opatrení: i) spracovatelia a/alebo výrobcovia fliaš, ktorí menia odrezky PET na predlisky (alebo fľaše) a predávajú ich na ďalšie spracovanie; a ii) závody na plnenie fliaš, v ktorých sa plnia (a vyfukujú) fľaše z predliskov; táto skupina predstavuje predovšetkým výrobcov minerálnych vôd a nealkoholických nápojov. Závody na plnenie fliaš sú často zapojené do obchodovania s PET, buď prostredníctvom integrovaných činností výroby fliaš, alebo prostredníctvom dojednaní o poplatkoch so spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš v subdodávateľskom vzťahu, pre ktorých dojednávajú cenu PET s výrobcom (soft tolling - mäkké poplatky), alebo dokonca kupujú PET pre svoje vlastné fľaše (hard tolling - tvrdé poplatky).
(233)
Sedemnásť používateľov (päť spracovateľov a dvanásť závodov na plnenie fliaš) spolupracovalo pri prešetrovaní a poskytlo informácie zhromaždené v dotazníku. Spolupracujúci spracovatelia predstavujú 22,7 % a závody na plnenie fliaš 13 % celkovej spotreby PET v Únii. Odpovede závodov na plnenie fliaš pochádzajú z rôznych pobočiek nadnárodných spoločností (známych ako majitelia značiek).
(234)
Zistilo sa, že spolupracujúci používatelia získavajú PET predovšetkým od výrobcov z Únie a len malá časť pochádza od dovozcov. Dovoz z Indie predstavoval približne polovicu tohto dovozu, a teda minimálny podiel nakúpeného PET. Dostupný však bol aj dovoz z iných tretích krajín bez akýchkoľvek opatrení, ktoré počas ORP dosiahli významný podiel na trhu (pozri odôvodnenie 149). Napriek platným opatreniam teda používatelia mali prístup k alternatívnym zdrojom dodávok.
6. Argumenty používateľského priemyslu
(235)
Používatelia tvrdili, že sa ich výrazne nepriaznivo dotklo podstatné zvýšenie cien PET v minulých rokoch, ktoré v súčasnom hospodárskom prostredí nebolo možné preniesť na maloobchodníkov a spotrebiteľov. Tvrdili, že príčinou tohto zvýšenia cien bolo dlhoročné uplatňovanie opatrení na ochranu obchodu, ktoré chránili výrobcov z Únie pred konkurenciou dovozu v čase, keď sa odvetvie PET v Únii stalo koncentrovanejším a integrovanejším. Používatelia preto tvrdili, že údajný vplyv platných opatrení na cenu PET je príčinou zníženia úrovne zamestnanosti v nadväzujúcich odvetviach, zhoršenie v oblasti výskumu a vývoja a konkurencieschopnosti na vývozných trhoch, pričom najviac sa tento vplyv prejavuje na MSP. Takisto sa tvrdilo, že počet zrušených pracovných miest v dôsledku platných opatrení prevýšil počet osôb, ktoré sú v súčasnosti zamestnané v odvetví PET v Únii.
6.1. Citlivosť na cenu a štruktúra nákladov používateľov
(236)
Pokiaľ ide o citlivosť spracovateľov PET na cenu, zistilo sa, že PET predstavuje približne 80 % celkových nákladov. Preto sa pokladá za najdôležitejšiu zložku nákladov pri tomto druhu činnosti. Ďalej sa zistilo, že spracovateľské odvetvie je skôr roztrieštené a má pomerne slabú rokovaciu pozíciu v porovnaní s veľkými závodmi na plnenie fliaš, ako aj vnútorné štrukturálne problémy typické pre odvetvie založené na komodite. V dôsledku toho má toto odvetvie väčší sklon k vertikálnej integrácii so závodmi na plnenie fliaš a využívaniu dojednávaní o poplatkoch, na základe ktorých sú zaručené konverzné poplatky a cenu PET v konečnom dôsledku dohodnú a vyplatia závody na plnenie fliaš. Odhaduje sa, že značnú časť nákupov PET na trhu Únie kontrolujú priamo veľké závody na plnenie fliaš. Keďže zmluvy týkajúce sa predliskov často zahŕňajú mechanizmus odrážajúci zmeny cien PET, spracovatelia majú k vývoju cien PET čoraz neutrálnejší postoj.
(237)
Niektorí používatelia po zverejnení spochybnili záver o náraste využívania poplatkov a cenových vzorcov. Informácie v spise potvrdili existenciu takéhoto trendu. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(238)
Tvrdilo sa, že platné opatrenia by nespôsobili ujmu spracovateľom, keby sa podobné opatrenia uplatňovali aj na dovoz predliskov do Únie. Boli uvedené argumenty, že v oblastiach Únie hraničiacich s tretími krajinami, v ktorých neplatia žiadne opatrenia proti dovozu PET z Indie, existujú podnety na premiestnenie výroby predliskov a na ich dovoz do Únie bez vyrovnávacích opatrení týkajúcich sa PET. Uznalo sa, že do určitej miery existuje hospodárske odôvodnenie takéhoto postupu. Vzhľadom na náklady na dopravu však k premiestňovaniu pravdepodobne dochádza len na obmedzené vzdialenosti. Celkovo sa teda údajný negatívny vplyv predmetných opatrení na niektorých spracovateľov považuje za zanedbateľný.
(239)
Pokiaľ ide o vplyv cien PET na závody na plnenie fliaš, na základe poskytnutých číselných údajov sa odhaduje, že PET predstavuje podľa váženého priemeru 9 % celkových nákladov na nealkoholické nápoje balené vo fľašiach a 12 % celkových nákladov na minerálnu vodu balenú vo fľašiach. Z toho vyplýva, že PET netvorí hlavnú zložku nákladov odvetvia plnenia fliaš.
(240)
Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že PET patrí k uprednostňovaným, nie však výlučným obalovým materiálom, ktorý závody na plnenie fliaš používajú. Výrobky z PET tvoria 75 % obratu závodov na plnenie vody do fliaš a 50 % obratu výrobcov nealkoholických nápojov. V rámci prešetrovania sa ďalej ukázalo, že zmluvy medzi mnohými veľkými závodmi na plnenie fliaš (majiteľmi značiek) a výrobcami PET vychádzali zo vzorca, podľa ktorého sa cena upravovala tak, aby odrážala výkyvy cien surovín na výrobu PET. To potvrdzuje, že veľké, a teda najreprezentatívnejšie závody na plnenie fliaš majú rokovaciu silu pri stanovovaní spracovateľskej marže výrobcov PET.
(241)
Niektorí používatelia po zverejnení zopakovali svoj argument, že PET tvorí základnú zložku nákladov spracovateľov, výrobcov nealkoholických nápojov a balených vôd a že súvisiace zistenia nie sú presné a nezakladajú sa na oznámených údajoch. Treba uviesť, že situácia spracovateľov sa analyzovala samostatne a táto pripomienka je v ich prípade nepodložená (pozri odôvodnenie 236). Pokiaľ ide o posúdenie situácie závodov na plnenie fliaš, potvrdilo sa, že pomery nákladov stanovené v rámci prešetrovania sa zakladajú na číselných údajoch oznámených spolupracujúcimi závodmi na plnenie fliaš na základe metodiky prístupnej pre všetky strany. Stanovené pomery nákladov boli v súlade so zisteniami predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa rovnakého príslušného výrobku (14). Tvrdenia strán sa preto považovali za neopodstatnené.
(242)
Niektorí používatelia po zverejnení tvrdili, že v analýze záujmu Únie nebola vyjadrená podstata údajov týkajúcich sa konkrétnej spoločnosti a informácií, ktoré poskytli. Potvrdzuje sa, že údaje boli použité tak, ako ich uviedli používatelia vo vyplnených dotazníkoch. Všetkým príslušným stranám bola sprístupnená metodika výpočtu. Na tomto základe bol argument zamietnutý.
(243)
Prešetrovaním sa takisto zistilo, že na základe očakávaného a/alebo žiaduceho poklesu cien PET by podľa odhadu samotných overených závodov na plnenie fliaš bolo výsledkom opatrení len zanedbateľné zníženie nákladov pre závody na plnenie fliaš. Na základe týchto odhadov poklesu ceny PET a stanovených pomerov nákladov sa vypočítalo, že príslušné zníženie ceny by bolo v rozpätí 0,3 - 0,7 % celkových nákladov závodov na plnenie fliaš na činnosti súvisiace s PET.
(244)
Niektorí používatelia po zverejnení spochybnili tento záver a argumentovali, že akékoľvek úspory nákladov by boli významné. Niektorí používatelia vo svojich pripomienkach predložili nové odhady, ale neposkytli žiadne nové dôkazy. Zdôrazňuje sa, že prípadné úspory sú hypotetické, ako pripustili aj niektorí používatelia. Pokiaľ ide o spracovateľov, pre tento segment nebolo predložené žiadne vyčíslenie prípadných úspor. Pokiaľ ide o závody na plnenie fliaš, usúdilo sa, že keby došlo k údajnému zníženiu ceny PET, vzhľadom na štruktúru nákladov závodov na plnenie fliaš nemožno úsporu v rozpätí 0,3 % - 0,7 % celkových nákladov považovať za „významnú“. Keďže neboli poskytnuté nové dôkazy, tvrdenie bolo zamietnuté ako neopodstatnené.
(245)
Tvrdilo sa, že niektorí výrobcovia balenej vody sú vnútorne zraniteľní z dôvodu právnych požiadaviek na balenie pramenitej vody do fliaš pri zdroji a z dôvodu obmedzenia objemu čerpania. V tomto odvetví prevládajú MSP, čo má vplyv na štruktúru nákladov predmetných spoločností. Boli tiež zaznamenané rozdiely v úrovni cien konečných výrobkov v jednotlivých členských štátoch v závislosti od kúpnej sily miestneho obyvateľstva. Z uvedených dôvodov sa predpokladá, že vplyv konečného poklesu cien PET by bol v prípade zrušenia opatrení pre túto časť odvetvia plnenia fliaš oveľa silnejší.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobného odvetvia Únie
(246)
Niektoré strany tvrdili, že dochádza k uplatňovaniu prémiových cien a marží zo strany výrobcov PET v Únii, a tvrdili, že tieto prémie a marže sú príčinou zvýšenia cien v roku 2011. Toto tvrdenie bolo taktiež podporené porovnaním cien PET a rozšírenia surovín v Únii so situáciou na ázijskom trhu a v USA. Tvrdilo sa, že táto situácia je dôsledkom nahromadenia opravných prostriedkov týkajúcich sa obchodu.
(247)
Treba poznamenať, že zvýšenie cien PET v roku 2011, ako aj ich pokles v roku 2009, bol celosvetový jav zapríčinený vývojom nákladov na suroviny (pozri odôvodnenie 155). Údaje, ktoré strany poskytli, systematicky ukazovali na veľmi úzku súvislosť medzi vývojom cien PET v Európe, Ázii a USA. Napriek tomu existujú rozdiely medzi cenami PET vo svete, ktoré majú rôzne dôvody, a to predovšetkým špecifickú štruktúru nákladov v jednotlivých regiónoch. Pokiaľ ide o argument týkajúci sa existencie prémiových marží v Únii, uvádza sa, že dokonca aj za výnimočných okolností koncom roka 2010 a začiatkom roka 2011 výrobné odvetvie Únie dosiahlo iba ziskovosť, ktorú možno považovať za primeranú pre tento druh priemyslu. Neboli zistené žiadne dôkazy o prémiových ziskoch. Argument týkajúci sa „prémiových“ cien a „prémiových“ marží za PET v Únii, ktoré existujú z dôvodu predmetných opatrení, teda treba zamietnuť.
(248)
Niektoré strany po zverejnení zopakovali svoj argument, že ceny v Únii boli neoprávnene vysoké a odrážali vplyv akumulácie antidumpingových opatrení platných na trhu s koncentráciou medzi výrobcami z Únie, vplyv vertikálnej integrácie a obmedzenej výroby neschopnej uspokojiť spotrebu. Podľa ďalšieho tvrdenia z údajov o cene takisto vyplýva, že vyššie ceny v Únii neodrážajú vyššie náklady na suroviny. Treba poznamenať, že argumenty o koncentrácii, vertikálnej integrácii a výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie sú vysvetlené v odôvodneniach 207 a 259. Pokiaľ ide o údajný vplyv týchto faktorov na cenu PET v Únii, znova sa pripomína, že vývoj cien PET závisí od cien surovín, ktoré tvoria až 90 % nákladov na PET (pozri odôvodnenie 173). Zvýšenie cien PET v rokoch 2010/2011 bolo zároveň celosvetovým javom (pozri odôvodnenie 172). Tvrdenia strán boli preto neopodstatnené.
(249)
Pokiaľ ide o argument týkajúci sa rozdielu medzi cenou PET v Únii a cenami v Ázii a USA, a ako dodatok k zisteniam uvedeným v odôvodnení 244, zistilo sa, že rozdiel cien medzi trhom USA a trhom Únie bol premenlivý, ale mierny. Ceny v Únii neboli systematicky vyššie, ako sa tvrdilo. Zistilo sa, že trh Únie a ázijský trh sa veľmi líšia, pokiaľ ide o štruktúry nákladov súvisiacich predovšetkým s veľkosťou trhu a úsporami z rozsahu, prístup k surovinám a kapacitu. Porovnanie priemerných cien medzi uvedenými dvoma trhmi teda nemalo význam. Argument strán bol preto neopodstatnený.
(250)
Niektoré strany takisto tvrdili, že ceny v Únii odrážajú vyššie rozloženie nákladov na suroviny v porovnaní s USA a Áziou. Porovnanie rozloženia sa opiera o rovnakú logiku ako porovnanie cien na rôznych regionálnych trhoch, až na to, že sa zohľadňujú rozdiely cien surovín medzi jednotlivými regionálnymi trhmi. Existujúce štrukturálne rozdiely medzi trhmi však môžu odôvodniť rozdiel konverzných poplatkov. Mimoriadne zisky, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo na prelome rokov 2010/2011, sú vysvetlené v odôvodnení 179. Zistilo sa, že opatrenia nezohrávali úlohu ani v jednej z uvedených situácií. Tento argument strán bol preto zamietnutý.
(251)
Tie isté strany tiež tvrdili, že najväčší výrobca v Únii účtoval vyššie ceny v Únii než na iných trhoch a v roku 2010 zaznamenal v Únii vyššie výnosy než inde. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že je z hospodárskeho hľadiska oprávnené, aby nadnárodná spoločnosť mala rôzne štruktúry nákladov a následne rôzne ceny na rôznych regionálnych trhoch. Mimoriadna miera ziskovosti na prelome rokov 2010/2011 je vysvetlená v odôvodnení 179. Na tomto základe bol argument zamietnutý
6.3. Hospodárska situácia používateľov a údajný vplyv opatrení
(252)
Boli predložené ďalšie tvrdenia týkajúce sa zhoršovania hospodárskej situácie používateľského priemyslu, napríklad zatváranie prevádzok a znižovanie zamestnanosti. Tvrdilo sa, že táto situácia je dôsledkom zvýšenia cien PET. Ďalej sa tvrdilo, že došlo k oslabeniu konkurencieschopnosti vedúcich európskych značiek, keďže ich vývoz do tretích krajín priamo konkuroval výrobkom baleným vo fľašiach, ktoré využívajú PET za medzinárodné ceny.
(253)
Treba poznamenať, že na základe informácií poskytnutých spolupracujúcimi používateľmi sa nezistilo, že by používateľský segment utrpel straty, aj keď počas ORP došlo k poklesu celkovej úrovne ziskovosti. Zistilo sa, že ziskové rozpätie používateľského odvetvia stanovené na základe vyplnených dotazníkov podľa metodiky dostupnej pre všetky strany dosahuje podobnú úroveň ako ziskovosť stanovená pre výrobné odvetvie Únie počas ORP. Dve overené spoločnosti (závody na plnenie fliaš) uviedli ďalšie zvýšenie objemu výroby a zvýšenie ziskovosti v posudzovanom období. Zistilo sa, že niektorí spracovatelia majú veľmi nízke marže a v niektorých prípadoch čelia štrukturálnym a finančným ťažkostiam. V tejto súvislosti však nebolo možné určiť žiadnu priamu súvislosť s platnými opatreniami. Podobne určité zhoršenie hospodárskej situácie závodov na plnenie fliaš súviselo s tlakom vyvolaným náhlym zvýšením cien PET v roku 2011, ktoré v situácii hospodárskeho poklesu nebolo možné preniesť na maloobchodníkov. Zistilo sa však, že hoci sa situácia používateľského priemyslu v roku 2011 do určitej miery zhoršila, súvislosť medzi poklesom a existenciou opatrení sa nepreukázala, najmä vzhľadom na to, že opatrenia platili od roku 2000.
(254)
Niektoré strany po zverejnení nesúhlasili so záverom, že používateľské odvetvie nebolo stratové. Strany takisto tvrdili, že ziskové rozpätie používateľov bolo nižšie ako ziskové rozpätia výrobného odvetvia Únie. Pokiaľ ide o posúdenie ziskovosti používateľského odvetvia, informácie zhromaždené od spolupracujúcich používateľov sú v rozpore s týmto tvrdením. Metodika bola sprístupnená všetkým stranám. Hoci niektorí spolupracujúci používatelia mohli byť stratoví, zistilo sa, že používateľské odvetvie celkovo bolo ziskové. V každom prípade, keby sa aj zistilo, že zvýšenie cien PET bolo jedným z prvkov ovplyvňujúcich ziskovosť používateľov, nepreukázala sa žiadne súvislosť medzi opatreniami a ziskovosťou príslušných spoločností. Pokiaľ ide o porovnanie ziskových rozpätí používateľov a výrobného odvetvia Únie, toto tvrdenie nebolo opodstatnené. Z dôvodu premenlivej ziskovosti výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenia 176 až 179) sa porovnanie medzi dvoma segmentmi nepovažovalo za presvedčivé. V každom prípade oba segmenty vykázali počas ORP podobnú mieru ziskovosti (pozri odôvodnenie 253). Vzhľadom na uvedené skutočnosti boli pripomienky strán zamietnuté ako neopodstatnené.
(255)
Pokiaľ ide o údajné oslabenie konkurencieschopnosti vývozu výrobcov balených minerálnych vôd/nealkoholických nápojov z Únie, toto tvrdenie nebolo ani opodstatnené, ani sa v tomto ohľade nepreukázala žiadna súvislosť s existenciou platných opatrení.
(256)
Strany po zverejnení zopakovali, že zvýšenie cien PET malo negatívny vplyv na konkurencieschopnosť vývozu balenej vody. Uznáva sa, že zvýšenie ceny PET (okrem iného) môže mať negatívny vplyv na konkurencieschopnosť vývozu balenej vody. Keďže sa však nezistila žiadna súvislosť medzi zvýšením ceny PET a príslušnými opatreniami (keďže ceny PET sú v prvom rade závislé od cien surovín), údajný vplyv opatrení na zhoršenú konkurencieschopnosť bol zamietnutý.
(257)
Na záver, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa vplyvu opatrení na zamestnanosť, prešetrovaním sa zistilo, že overená strata pracovných miest v používateľskom priemysle súvisela predovšetkým so zvyšovaním produktivity a efektívnosti a čiastočne so znižovaním počtu dočasných zamestnancov.
(258)
Niektoré strany po zverejnení spochybnili toto zistenie s odôvodnením, že neodráža situáciu celého odvetvia. Okrem zistení opísaných v odôvodnení 254 treba uviesť, že celkový počet pracovných miest uvedený spracovateľmi sa významne zvýšil a žiadny zo spracovateľov neoznámil zrušenie pracovných miest. Závody na plnenie fliaš tvrdili, že došlo ku zrušeniu pracovných miest v dôsledku zvýšenia ceny PET. Zvýšenie ceny PET je však celosvetový jav a nebola zistená žiadna súvislosť medzi zrušením pracovných miest a opatreniami. Navyše 90 % zrušených pracovných miest uvedených vo vyplnených dotazníkoch používateľov sa sústredilo v troch spoločnostiach. Jedna z nich - overený používateľ, ktorého sa týkala podstatná časť zrušených pracovných miest - v posudzovanom období zásadne zvýšila svoje objemy, a preto zrušenie pracovných miest súvisí so zvýšením produktivity. Pokiaľ ide o zvyšné dve spoločnosti, zistilo sa, že dosahujú najvyššie rozpätia ziskovosti medzi spolupracujúcimi stranami v príslušnom segmente a vyšší cieľový zisk ako výrobné odvetvie Únie v tomto prípade. Tvrdenia boli preto zamietnuté.
6.4. Iné argumenty
(259)
Niektoré strany po zverejnení argumentovali, že výrobcovia z Únie nemajú dostatočné kapacity na uspokojenie existujúceho dopytu. Treba uviesť, že výrobné odvetvie Únie počas ORP dosahovalo 86 % svojej výrobnej kapacity a má dostatočnú voľnú kapacitu na pokrytie celkovej domácej spotreby PET. Okrem toho stále existuje dovoz z iných krajín s opatreniami aj bez opatrení, ktorý má rastúcu tendenciu. Takisto sa skončila platnosť súčasných opatrení týkajúcich sa Južnej Kórey a boli zrušené opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z Malajzie a Indonézie. Okrem toho ďalším zdrojom PET na pokrytie dopytu po PET v Únii sa môže stať odvetvie, ktoré sa zaoberá recykláciou PET. Z uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že údajné problémy, ktoré mala používateľom spôsobiť nedostatočná výroba v Únii, neboli opodstatnené.
(260)
Niektorí používatelia po zverejnení tvrdili, že analýza sa nezaoberala údajným nepriaznivým vplyvom akumulácie opatrení na príslušný výrobok v rámci súčasného preskúmania. V reakcii na tento argument sa uvádza, že vyrovnávacie opatrenia len riešia škodlivý vplyv existujúceho subvencovania. Existencia údajného vplyvu „akumulácie“ nebola preukázaná. Naopak, napriek platným opatreniam pokračuje dovoz z krajín s opatreniami a jeho objem sa v posudzovanom období dokonca zvýšil. Uskutočňuje sa aj dovoz z krajín bez opatrení, a to s rastúcou tendenciou a v podstatnom objeme. Argument strán bol preto zamietnutý.
7. Záver o záujme Únie
(261)
Očakáva sa, že predĺženie vyrovnávacích opatrení na dovoz z Indie by poskytlo príležitosť na zlepšenie a stabilizáciu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie na základe investícií a konsolidácie, ktoré sa vykonali v ostatných rokoch.
(262)
Takisto sa usudzuje, že zlepšenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie môže byť v záujme výrobcov PTA a, v menšej miere, výrobcov MEG v Únii.
(263)
Hospodárska situácia niektorých používateľov sa od ostatného preskúmania zhoršila a zistilo sa, že nedávnym zvýšením ceny PET (okrem iných dôvodov) boli postihnutí predovšetkým drobní výrobcovia balených vôd, keďže v súčasnej hospodárskej situácii nedokázali preniesť zvýšenie cien na maloobchodníkov. Zistilo sa však, že výnimočný vývoj cien a marží výrobného odvetvia Únie v roku 2011 bol celosvetovým javom, ktorý zapríčinilo predovšetkým zvýšenie cien surovín. Ukázalo sa teda, že údajné „prémiové“ ceny a „prémiové“ marže súvisiace s existenciou predmetných opatrení nie sú opodstatnené. Trh Únie je zároveň naďalej otvoreným trhom s existujúcimi alternatívnymi zdrojmi dodávok z iných tretích krajín bez opatrení.
(264)
V tejto súvislosti sa nepreukázala žiadna súvislosť medzi zvýšením cien PET a existujúcimi opatreniami. Zistilo sa, že hospodárska situácia spracovateľov je napriek platným opatreniam stabilná. Zistilo sa, že váha PET v celkových nákladoch závodov na plnenie fliaš je obmedzená. Navyše sa nepreukázala žiadna súvislosť medzi rozdielmi cien PET a opatreniami. Na tomto základe sa zistilo, že opatrenia nemajú neprimeraný vplyv na používateľov.
(265)
Vzhľadom na všetky uvedené faktory nie je možné dospieť k jednoznačnému záveru, že zachovanie súčasných vyrovnávacích opatrení nie je v záujme Únie.
H. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(266)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Takisto sa im poskytla lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(267)
Z uvedených analýz vyplýva, že by sa mali zachovať vyrovnávacie opatrenia uplatňované na dovoz PET s pôvodom v Indii v súlade s článkom 18 ods. 1) základného nariadenia. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z osobitných ciel.
(268)
Vyrovnávacie colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda spomenutými špecifickými právnickými osobami. Na dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je vyslovene uvedená v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia s názvom a adresou, vrátane subjektov prepojených so spoločnosťami, ktoré sú osobitne uvedené, sa tieto sadzby nevzťahujú a na tento dovoz sa vzťahuje colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(269)
Akákoľvek žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho či vývozného predaja, napríklad o zmene názvu alebo o zmene týkajúcej sa výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby sa nariadenie príslušným spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne sadzby cla.
(270)
V snahe zabezpečiť správne uplatňovanie vyrovnávacieho cla by zostatková colná sadzba mala platiť nielen pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov, ale aj pre tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz počas ORP. Tieto spoločnosti sú vyzvané, aby po splnení požiadaviek uvedených v článku 20 základného nariadenia predložili žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku, aby sa ich situácia preskúmala individuálne,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné vyrovnávacie clo sa týmto ukladá na dovoz polyetyléntereftalátu s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, na ktorý sa v súčasnosti vzťahuje číselný znak KN 3907 60 20 a ktorý pochádza z Indie.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrábajú nižšie uvedené spoločnosti, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Vyrovnávacie clo
(EUR/t)
Doplnkový kód TARIC
India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
India
Senpet Ltd
22,0
A183
India
Futura Polyesters Ltd
0
A184
India
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
India
Všetky ostatné spoločnosti
69,4
A999
3. V prípadoch, keď došlo k poškodeniu tovaru pred vstupom do voľného obehu a skutočne zaplatená alebo splatná cena je preto pomerne rozdelená na stanovenie colnej hodnoty podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (15), sa výška vyrovnávacieho cla, vypočítaná na základe vyššie uvedených súm, zníži o percentuálny podiel zodpovedajúci pomernému rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej.
4. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 sa konečné vyrovnávacie clo neuplatňuje na dovoz prepustený do voľného obehu v súlade s článkom 2.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Dovoz je oslobodený od vyrovnávacích ciel uložených podľa článku 1 za predpokladu, že ho spoločnosti, ktorých názvy sú uvedené v rozhodnutí 2000/745/ES, v znení neskorších zmien, vyrábajú a priamo vyvážajú (t. j. fakturujú a expedujú) spoločnosti pôsobiacej ako dovozca v Únii, že je deklarovaný pod príslušným doplnkovým kódom TARIC a za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v odseku 2.
2. Keď sa predloží žiadosť o prepustenie do voľného obehu, oslobodenie od ciel je podmienené tým, že sa colným orgánom príslušného členského štátu predloží platná faktúra súvisiaca so záväzkom vydaná vyvážajúcimi spoločnosťami, od ktorých sa prijímajú záväzky, pričom táto faktúra obsahuje základné informácie uvedené v prílohe. Oslobodenie od cla je ďalej podmienené tým, že tovar deklarovaný a predložený colnému orgánu presne zodpovedá opisu v danej faktúre súvisiacej so záväzkom.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. mája 2013