РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 875/2013
z 2. septembra 2013,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti ukladá podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitej upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna s pôvodom v Thajsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 291 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila nariadením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna v súčasnosti zatriedenej pod číselné znaky KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00 s pôvodom v Thajsku (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu cla ad valorem v rozpätí od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Nariadením (ES) č. 954/2008 (3) sa zmenilo nariadenie (ES) č. 682/2007, pokiaľ ide o sadzbu cla uplatniteľného na jednu spoločnosť a na „všetky ostatné spoločnosti“. Zmenené sadzby cla sa pohybujú v rozmedzí od 3,1 % do 14,3 %. Dovoz od dvoch thajských vyvážajúcich výrobcov, od ktorých prijala Komisia záväzky na základe svojho rozhodnutia 2007/424/ES (4), bol z uvedeného cla vyňatý.
(3)
Rada dospela k záveru, že cenové záväzky s pevne stanovenými minimálnymi dovoznými cenami už nie sú vhodné na vyrovnanie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, a prijala nariadenie (ES) č. 847/2009 (5). Na základe toho sa zrušili prijaté záväzky a zamietli ponuky záväzkov 10 ďalších thajských vyvážajúcich výrobcov.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(4)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (6) konečných antidumpingových opatrení bola Komisii 19. marca 2012 doručená žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť predložilo Európske združenie spracovateľov kukurice cukrovej (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje väčšinu celkovej výroby upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v Únii - v tomto prípade viac ako 50 %.
(5)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že ukončenie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(6)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, oznámila 19. júna 2012 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (7) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Prešetrovanie pokračovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(8)
Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v Thajsku, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Thajsku a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Čo sa týka výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov v Thajsku, Komisia dostala úplné informácie od 17 vyvážajúcich výrobcov, z ktorých 9 vyvážalo do Únie počas ORP. Komisia sa rozhodla vybrať vzorku 3 vyvážajúcich výrobcov, ktorých celkový vývoz predstavoval 90 % celkových množstiev vyvezených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami do Únie počas ORP.
(12)
V prípade neprepojených dovozcov sa výber vzorky neuplatnil, pretože vyplnený dotazník zaslal len jeden neprepojený dovozca.
(13)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia na účely stanovenia ujmy predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Tento predbežný výber sa uskutočnil na základe objemu predaja výrobcov, objemu výroby a geografického umiestnenia v Únii a Komisia pri ňom použila informácie, ktoré mala k dispozícii v počiatočnej fáze. Navrhovaná vzorka zodpovedá najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby predstavujúcemu 58 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Navyše navrhovaná vzorka je reprezentatívna z hľadiska zemepisnej polohy spoločností, keďže zahŕňa tri odlišné členské štáty. V deň uverejnenia oznámenia o začatí konania sa uskutočnili konzultácie o navrhovanej vzorke s výrobcami z Únie. Vzhľadom na to, že sa neprihlásili ďalší výrobcovia a neboli doručené žiadne pripomienky ku vzorke, navrhovaná vzorka bola schválená.
(14)
Dve zainteresované strany namietali, že vzorka výrobcov z Únie bola vybraná len spomedzi žiadateľov a že Komisia sa mala snažiť vybrať do vzorky výrobcov, ktorí nepatria do skupiny žiadateľov.
(15)
K spolupráci však boli vyzvaní všetci známi výrobcovia z Únie, žiadatelia, aj výrobcovia, ktorí neboli v skupine žiadateľov. Informácie týkajúce sa výberu vzorky predložilo desať výrobcov z Únie, boli medzi nimi žiadatelia aj výrobcovia, ktorí neboli medzi žiadateľmi. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 13, vybraná vzorka zodpovedá najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby predstavujúcemu 58 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Komisia zastáva názor, že vzorka je reprezentatívna z hľadiska zemepisnej polohy, bez ohľadu na to, či výrobcovia sú medzi žiadateľmi alebo nie sú. Námietka sa preto zamieta.
(16)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na to, aby určila pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu, z toho vyplývajúcej ujmy a záujem Únie. Komisia s týmto cieľom zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom a výrobcom z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky, a neprepojenému dovozcovi. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francúzsko,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francúzsko,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Taliansko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušným výrobkom je kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravená alebo konzervovaná v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2001 90 30 a kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna upravená alebo konzervovaná iným spôsobom ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, iná ako výrobky položky 2006, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2005 80 00, s pôvodom v Thajsku.
(19)
Prešetrovaním sa zistilo, že napriek rozdielom v spôsobe konzervovania majú rozličné druhy príslušného výrobku rovnaké biologické a chemické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely.
(20)
Dve zainteresované strany namietali, že číselné znaky KN kukurice cukrovej nereprezentujú len príslušný výrobok, ale zahŕňajú aj značné množstvá konzervovanej mladej kukurice, ktorá sa v Únii nevyrába a ktorá nie je podobným výrobkom. Tvrdili, že Komisia zahrnula do svojich údajov mladú kukuricu.
(21)
Prešetrovanie sa však zameriavalo výlučne na výrobok, na ktorý sa vzťahujú opatrenia, čo mladú kukuricu vylučuje, pričom pri analýze sa vychádzalo z príslušných číselných kódov TARIC. Námietka sa preto zamieta ako vecne nesprávna.
2. Podobný výrobok
(22)
Zistilo sa, že kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Únii výrobným odvetvím Únie a kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Thajsku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako kukurica cukrová vyrábaná v Thajsku a predávaná na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(23)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení mohlo viesť k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
1. Úvodné poznámky
(24)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 10, vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky. Na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu bola vybratá vzorka troch vyvážajúcich výrobcov predstavujúcich približne 90 % celkového vývozu vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať.
(25)
Na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa museli použiť informácie z iných zdrojov, ako sú žiadosť o preskúmanie a dostupná obchodná štatistika o vývoze (z thajského colného úradu) a o dovoze (z Eurostatu), pretože celkové množstvá vývozu troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky predstavovali približne 25 % celkového vývozu z Thajska do Únie počas ORP.
(26)
Do stanovenia dumpingového rozpätia nebol zaradený predaj obchodníkom v Thajsku, keď bol tovar určený pre neznáme vývozné miesta určenia.
(27)
Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že určití vyvážajúci výrobcovia získavajú časť svojho predaja príslušného výrobku od externých dodávateľov. Pri stanovení dumpingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov na účely prešetrovania sa nebral do úvahy predaj príslušného výrobku, ktorý nevyrobili samotní vyvážajúci výrobcovia.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(28)
Na určenie normálnej hodnoty sa v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 2 základného nariadenia najprv v prípade každého z troch vyvážajúcich výrobcov stanovilo, či celkový domáci predaj podobného výrobku bol v porovnaní s ich celkovým vývozným predajom do Únie v priebehu ORP reprezentatívny, t. j. či objem predaja podobného výrobku určeného na domácu spotrebu predstavoval 5 % alebo viac ich vývozu príslušného výrobku do Únie.
(29)
Zistilo, že v prípade jednej z troch spoločností zaradených do vzorky bol domáci predaj podobného výrobku reprezentatívny.
(30)
Následne sa preskúmalo, či tie druhy podobného výrobku, ktoré táto spoločnosť predávala a ktoré sú určené na domácu spotrebu, boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi určenými na vývoz do Únie. Pri každom z týchto druhov sa určilo, či je predaj podobného výrobku určeného na domácu spotrebu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určený na domácu spotrebu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, ak predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu vyvážaného do Únie.
(31)
V prípade tejto spoločnosti sa zistilo, že len jeden druh podobného výrobku bol priamo porovnateľný s druhom výrobku vyvážaným do Únie. Tento konkrétny druh sa okrem toho predával na domácom trhu v dostatočne reprezentatívnych množstvách.
(32)
Následne sa preskúmalo, či spoločnosť uvedená v odôvodení 31 predávala daný druh výrobku pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa stanovil podiel ziskového domáceho predaja príslušného druhu výrobku nezávislým zákazníkom.
(33)
Zistilo sa, že viac ako 80 % objemu predaja určeného na domácu spotrebu bolo ziskových a v súlade s článkom 2 ods. 4 sa na určenie normálnej hodnoty použili všetky transakcie v súvislosti s týmto konkrétnym druhom výrobku.
(34)
Keď bol domáci predaj daného druhu príslušného výrobku reprezentatívny a uskutočnil sa pri bežnom obchodovaní, normálna hodnota sa stanovila zo skutočnej domácej ceny a vypočítala sa ako vážený priemer celého domáceho predaja príslušného druhu počas ORP.
(35)
V prípade dvoch zostávajúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorých predaj na domácom trhu sa nepovažoval za reprezentatívny (z ktorých jeden vôbec nepredával podobný výrobok na domácu spotrebu), a v prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu, ktorého celkový predaj sa považoval za reprezentatívny, ale počet druhov podobného výrobku a množstvá predané na domácom trhu sa nepovažovali za reprezentatívne, sa normálna hodnota musela vytvoriť podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
(36)
Normálna hodnota bola vytvorená tak, že k výrobným nákladom každého druhu výrobku vyvážaného do Únie sa pripočítala primeraná suma predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a ziskov.
(37)
V prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorých predaj určený na domácu spotrebu zodpovedal množstvám pod alebo nad 5 % ich príslušných predajných množstiev do Únie, sa v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia použili predajné, všeobecné a administratívne náklady a ziskové rozpätie z predaja príslušnej spoločnosti v rámci bežného obchodovania na domácom trhu.
(38)
Predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk tretieho vyvážajúceho výrobcu, ktorý nepredával podobný výrobok na domácu spotrebu, sa stanovili podľa článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia na základe váženého priemeru predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku zvyšných dvoch vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 37.
(39)
Dve zainteresované strany nesúhlasili s použitou metodikou uvedenou v odôvodnení 37, t. j. s použitím zisku na účely výpočtu normálnej hodnoty, keď sa tento zisk zakladá na domácich predajných transakciách s objemom pod 5 % predajných množstiev do Únie. Domnievajú sa, že keď sa objem domácich predajných transakcií nepovažuje za dostatočný na to, aby boli reprezentatívne, potom by sa pre výpočet nemal použiť zisk z týchto transakcií.
(40)
Rovnaká metodika sa však použila v pôvodnom prešetrovaní, a pretože okolnosti sa nezmenili, Komisia zastáva názor, že táto metodika je na účely tohto konania stále platná.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(41)
Všetok predaj vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa uskutočnil priamo neprepojeným zákazníkom v Únii. Predajná cena sa preto stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi v Únii.
2.3. Porovnanie a úpravy
(42)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(43)
Tam, kde to bolo uplatniteľné a náležite odôvodnené, sa vykonali úpravy kvôli rozdielom v dopravných nákladoch, nákladoch na poistenie, nákladoch na manipuláciu a nakladanie, províziách a bankových poplatkoch.
(44)
V prípade tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí predávajú na domácom trhu pod vlastnou značkou, ale do Únie predávajú pod značkami maloobchodníkov, sa navyše vykonali úpravy kvôli rozdielom v úrovniach obchodu, a to podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia a podľa metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní. Úroveň úpravy - vypočítaná vo forme zníženia ziskového rozpätia použitého pri vytváraní normálnej hodnoty, ako sa uvádza v odôvodení 33 - sa stanovila na základe vzťahu ziskových rozpätí dosiahnutých výrobným odvetvím Únie z predaja výrobkov pod vlastnou značkou a z predaja všetkých výrobkov. Ziskové rozpätie sa teda znížilo o 20 až 50 %.
(45)
Dve zainteresované strany sa domnievali, že domáci trh v Thajsku nemožno porovnávať s trhom Únie, pretože veľkosť trhu je odlišná a thajskí výrobcovia predávajú na domácom trhu pod vlastnou značkou.
(46)
Po prvé, je potrebné pripomenúť, že v odôvodnení 22 sa stanovilo, že kukurica cukrová predávaná na thajskom domácom trhu a kukurica cukrová predávaná na vývoz na trh Únie sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(47)
Po druhé, v dôsledku rozdielov v úrovni obchodovania sa vykonala úprava ziskového rozpätia - úprava smerom nadol o 20 až 50 % ziskového rozpätia vytvoreného z domáceho predaja pod vlastnou značkou. Aj v tomto prípade sa postupovalo podľa metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní.
2.4. Dumping počas ORP
(48)
Na základe uvedeného sa zistilo, že dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel čistej franko ceny na hranici Únie pred preclením sa pohybujú od 8 % do 44 %.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(49)
Výroba kukurice cukrovej závisí od prístupu k čerstvo zozbieranej kukurici, ktorá sa dodáva do konzervárne bezprostredne po zbere. Čerstvo zozbieraná kukurica by sa mala konzervovať do 24 hodín po zbere, preto kapacita na výrobu príslušného výrobku je priamo spojená s dostupnosťou čerstvo zozbieranej kukurice.
(50)
Obdobie zberu v Thajsku trvá približne 9 - 10 mesiacov ročne a zahŕňa 2 zbery ročne. Pri hodnotení dostupnej technickej výrobnej kapacity sa musia do analýzy zahrnúť sezónne obmedzenia surovín.
(51)
Traja vyvážajúci výrobcovia, ktorí bola zaradení do vzorky, mali celkovú technickú kapacitu v rozsahu 130 000 - 150 000 ton. Skutočná miera využitia dostupnej technickej kapacity sa menila v rozpätí 50 % - 80 %.
(52)
Niekoľko zainteresovaných strán argumentovalo, že dostupná voľná kapacita bola nadsadená, i keď uznávajú metodiku použitú na zníženie technickej kapacity v súvislosti s dostupnosťou surovín.
(53)
Ako už bolo zdôraznené v odôvodení 50, technickú kapacitu nemožno plne využívať kvôli sezónnej nedostupnosti čerstvo zozbieranej kukurice cukrovej. Napriek tomu sa pri prešetrovaní ukázalo, že niektorí výrobcovia dokázali využívať kapacity na úrovni 80 % a viac, kým využívanie kapacít inými výrobcami zaradenými do vzorky bolo omnoho nižšie. Pretože všetci výrobcovia majú porovnateľný prístup k surovinám, toto nižšie využívanie kapacít nemožno vysvetliť len sezónnou nedostupnosťou čerstvo zozbieranej kukurice cukrovej.
(54)
Podľa informácií, ktoré poskytlo združenie thajských výrobcov potravín, celkové vyvezené množstvo z Thajska do zvyšku sveta sa počas posudzovaného obdobia priebežne zvýšilo približne o 20 % a počas ORP dosiahlo objem 150 000 - 200 000 ton. To dokazuje, že keď vyvážajúci výrobcovia potrebujú ďalšie množstvá, množstvo dostupnej kukurice cukrovej sa môže priebežne zvyšovať a skutočne sa aj zvyšuje. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že celková produkcia žltozrnnej kukurice v Thajsku sa počas posudzovaného obdobia pohybovala od 4,1 milióna do 4,5 milióna ton. Aj keď je potrebné uznať, že produkcia žltozrnnej kukurice sa nemôže zmeniť na produkciu kukurice cukrovej v pomere jedna k jednej, z veľkého rozdielu výrobných objemov jasne vyplýva, že na celkovú produkciu kukurice cukrovej v Thajsku môže mať veľký vplyv aj malý posun výrobných množstiev zo žltozrnnej kukurice na kukuricu cukrovú.
(55)
Na základe toho sa stanovilo, že traja výrobcovia zaradení do vzorky by mohli produkovať dodatočné množstvo približne 40 000 - 60 000 ton ročne (ďalej len „efektívna voľná kapacita“), čo je približne dvoj- až trojnásobok celkového vývozu príslušného výrobku z Thajska do Únie.
(56)
Preto možno efektívnu voľnú kapacitu samotných výrobcov zaradených do vzorky považovať za významnú. V Thajsku je okrem toho známych ďalších 15 výrobcov príslušného výrobku, ktorí majú takisto prístup k obrovskej produkcii kukurice cukrovej v Thajsku.
(57)
Na základe informácií získaných z iných zdrojov, t. j.:
-
informácií získaných z internetových prezentácií vyvážajúcich výrobcov,
-
informácií získaných v súvislosti s postupom výberu vzorky a
-
informácií zhromaždených v rámci databázy vytvorenej podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia,
možno vyvodiť záver, že prinajmenšom dvaja významní vyvážajúci výrobcovia, z ktorých jeden spolupracoval v rámci revízneho prešetrovania, ale nebol vybraný do vzorky (a teda neposkytol v tomto smere žiadne podrobné informácie), majú celovú kapacitu v rozsahu 50 000 - 100 000 ton.
(58)
A napokon neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že úroveň spotreby na thajskom domácom trhu alebo trhoch tretích krajín by sa zvýšila a absorbovala tak zvýšenú výrobu, ak by thajskí výrobcovia využili voľnú kapacitu. Thajský domáci trh je v prvom rade veľmi malý a v priemere predstavoval len 1 % až 2 % celkového predaja všetkých thajských výrobcov zaradených do vzorky. To potvrdzuje, že akákoľvek ďalšia produkcia kukurice cukrovej sa bude vyvážať mimo Thajska.
3.2. Príťažlivosť trhu Únie
(59)
Pri porovnaní vývozných cien príslušného výrobku do Únie s cenami účtovanými za podobný výrobok na domácom trhu vyšli najavo dve skutočnosti: v porovnaní s vývozným predajom sú ceny na domácom trhu relatívne vysoké (v dôsledku predaja pod vlastnou značkou) a objemy sú relatívne malé. Na základe toho v prípade zrušenia opatrení neexistuje zjavné riziko odklonu obchodu od predaja na domácom trhu k predaju do Únie.
(60)
Z porovnania vývozných cien príslušného výrobku do Únie s cenami účtovanými za podobný výrobok na trhoch tretích krajín vyplýva, že v prípade 3 vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú vývozné ceny do Únie v priemere o 14 % vyššie.
(61)
Toto zistenie potvrdzuje aj obchodná štatistika thajského colného úradu. Po prepočítaní uvedenej logistickej hmotnosti (konzerva + kukurica + nálev) na čistú konzervovanú hmotnosť (kukurica + nálev) podľa metodiky uvedenej v žiadosti o preskúmanie sú ceny za kg účtované pri vývoze do Únie v priemere o 5 % vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín.
(62)
Aj keď niekoľko strán vyjadrilo pochybnosti, či je cenový rozdiel 5 % alebo 14 % dostatočný na to, aby spôsobil odklon obchodu a jeho presmerovanie do Únie, z prešetrovania vyplynulo, že v oblasti trhu s kukuricou cukrovou je to skutočne pravdepodobné. Jedna thajská spoločnosť (Karn Corn) v rámci súčasného konania predtým získala sadzbu cla, ktorá je o 8 % až 10 % nižšia ako sadzba väčšiny ostatných thajských vývozcov. Táto výhoda 8 % až 10 % však postačovala na sedemnásobné zvýšenie jej podielu na thajskom vývoze do Únie medzi obdobím pôvodného prešetrovania a súčasným obdobím revízneho prešetrovania.
(63)
Okrem toho od uloženia antidumpingového cla spoločnosť Karn Corn viac ako zdvojnásobila svoje vývozné množstvá do Únie, napriek platnému antidumpingovému clu vo výške 3,1 %. Svedčí to o príťažlivosti trhu Únie v porovnaní s inými trhmi, dokonca aj v prípade malého cenového rozdielu.
(64)
Na záver, riziko odklonu obchodu od domáceho trhu a jeho presmerovania na trh Únie je v dôsledku predaja na domácom trhu pod vlastnou značkou pomerne malé, ale existuje významné riziko odklonu obchodu od predaja do tretích krajín a jeho presmerovania na trh Únie spôsobené vyššími cenami prevládajúcimi na trhu Únie.
(65)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že ceny na trhu Únie sú relatívne menej atraktívne, keď sa porovnajú s cenami v iných krajinách, ako je napríklad Japonsko. Preto by sa v prípade zrušenia opatrení zvýšilo riziko odklonu obchodu.
(66)
Je potrebné pripomenúť, že v prípade predaja do tretích krajín sa tieto krajiny považujú za skupinu a záver vyvodený v odôvodení 63 sa zakladá na priemere cien pre všetky tretie krajiny. Plne sa uznáva, že v rámci tejto skupiny tretích krajín existujú krajiny, v prípade ktorých sú vývozné ceny vyššie, a ďalšie tretie krajiny, pre ktoré sú vývozné ceny nižšie. Samozrejme, čím je vývozná cena nižšia, tým vyššie je riziko odklonu obchodu, ak by skončila platnosť opatrení.
(67)
Jedna zainteresovaná strana okrem toho tvrdila, že zmluvné prepojenia s dovozcami v tretích krajinách nebude jednoduché zmeniť na zákazníkov v iných krajinách.
(68)
Aj keď medzi vyvážajúcim výrobcami v Thajsku a dovozcami v rôznych tretích krajinách môžu existovať zmluvné prepojenia a tieto prepojenia sú v krátkodobom horizonte podporované, neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že tieto zmluvné povinnosti by sa nemohli postupne ukončiť, aby sa umožnil predaj na trhoch s vyššími cenami, ako napríklad na trhu Únie.
(69)
A napokon, zainteresované strany uviedli, že vývoz do niektorých tretích krajín, ako je Južná Kórea, nie je možné porovnávať, pretože sortiment výrobkov (napríklad veľkosť konzerv) a podmienky predaja (napríklad prepravné podmienky) môžu byť odlišné.
(70)
Je potrebné pripomenúť, že výsledky porovnaní uvedené v odôvodneniach 58, 59 a 60 predstavujú ukazovatele rozdielov vývozných cien do všetkých tretích krajín. Vplyv akéhokoľvek problému týkajúceho sa thajského vývozu na malý počet trhov na celkové porovnanie je preto zo svojej podstaty obmedzený. Pretože údaje o thajskom vývoze sa navyše zaznamenávajú na základe FOB, vplyv akéhokoľvek rozdielu prepravných podmienok alebo prepravných nákladov sa obmedzuje na náklady vnútroštátnej dopravy v rámci Thajska, a preto môže byť len nevýznamný.
(71)
Keďže neexistuje dôkaz, ktorý by nasvedčoval tomu, že priemerná cena do všetkých tretích krajín nie je porovnateľná s vývoznou cenou do Únie, záver vyvodený v odôvodení 63 je platný.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu
(72)
Zdá sa pravdepodobné, že ak by sa opatrenie zrušilo, relatívne vyššia cenová úroveň na trhu Únie pritiahne významné objemy príslušného výrobku, ktorý sa v súčasnosti predáva do tretích krajín za nižšie ceny.
(73)
Thajskí vyvážajúci výrobcovia počas ORP pokračovali v praktizovaní dumpingu.
(74)
Navyše dostupná voľná kapacita v Thajsku a to, že ceny na trhu Únie sú značne vyššie ako ceny na trhoch tretích krajín, vedú k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje riziko zvýšenia vývozu príslušného výrobku.
(75)
Z toho plynie záver, že v prípade zrušenia opatrení existuje veľká pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
D. VYMEDZENIE POJMU VÝROBNÉHO ODVETVIA
(76)
Počas ORP vyrábalo v Únii podobný výrobok približne 20 výrobcov. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie) sa preto považuje za výrobu v rámci Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(77)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 13, v dôsledku veľkého počtu výrobcov v Únii bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa hodnotili na úrovni výroby v celej Únii na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie,
-
analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(78)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemov predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie určenej pre trh Únie, údajov o objemoch dovozu na trh Únie získaných z databázy 14.6, a pokiaľ ide o ostatných výrobcov z Únie, z informácií získaných zo žiadosti.
(79)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii zvýšila o 9 %. Kým v období od roku 2008 do roku 2009 klesla spotreba o 5 %, v roku 2010 stúpla o 6 a v roku 2011 o 9 percentuálnych bodov (t. j. v porovnaní s predchádzajúcim rokom). Potom sa spotreba v priebehu ORP viac-menej stabilizovala na úrovni približne 350 000 ton.
2008
2009
2010
2011
ORP
Celková spotreba v Únii (v tonách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z príslušnej krajiny
a) Objem
(80)
Objem dovozu príslušného výrobku z príslušnej krajiny do Únie sa znížil o 43 % z približne 38 000 ton v roku 2008 na približne 22 000 ton v ORP. V roku 2009 sa objem dovozu znížil o 15 %, v roku 2010 sa znížil o ďalších 20 percentuálnych bodov a v roku 2011 ešte o 11 percentuálnych bodov a potom sa v ORP znovu mierne zvýšil o 3 percentuálne body.
2008
2009
2010
2011
ORP
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Trhový podiel dovozu z Thajska (v %)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
Databáza 14.6.
b) Podiel na trhu
(81)
Príslušný podiel thajských vývozcov na trhu Únie v príslušnej krajine sa postupne znížil približne o 50 % alebo o 6 percentuálnych bodov počas posudzovaného obdobia, z 12 % v roku 2008 na 6 % v ORP. Konkrétne, thajský podiel na trhu sa znížil z 12 % v roku 2008 na 11 % v roku 2009, v roku 2010 na 8 % a v roku 2011/ORP na 6 %.
c) Ceny
i) Vývoj cien
(82)
Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine klesla v období od roku 2008 do ORP o 3 %, z 835 EUR/t v roku 2008 na 807 EUR/t v ORP. Konkrétne v roku 2008 sa ceny zvýšili o 6 %, potom v roku 2010 klesli o 10 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalšie 3 percentuálne body. V období od roku 2011 do ORP sa tieto ceny opäť zvýšili o 4 percentuálne body.
ii) Podhodnotenie cien
(83)
Predajné ceny podobných druhov výrobku vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii. S týmto cieľom sa ceny zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva po odpočítaní všetkých zliav a daní porovnali s cenami CIF na hranici Únie vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, náležite upravenými o zmluvné clá, náklady na vykládku a colné vybavenie. Z tohto porovnania vyplynulo, že počas ORP sa príslušný výrobok s pôvodom v príslušnej krajine predával v Únii za ceny, ktoré boli celkovo vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Na základe štatistických údajov o dovoze (databáza 14.6) tiež nebolo zistené cenové podhodnotenie u žiadneho thajského dovozu do Únie (v prípade spolupracujúcich vývozcov aj nespolupracujúcich prevádzkovateľov, bez ohľadu na sortiment výrobkov).
3. Situácia výrobného odvetvia Únie
(84)
Komisia na základe článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(85)
Tento trh je okrem iného charakterizovaný dvomi kanálmi predaja, t. j. predajom pod vlastnou značkou výrobcu a predajom pod značkou maloobchodníkov. Predaj v rámci prvého kanála sa v porovnaní s druhým kanálom obyčajne vyznačuje vyššími predajnými nákladmi, ktoré sú určené najmä na marketing a reklamu, a vyžaduje si tiež vyššie predajné ceny.
(86)
Prešetrovaním sa dokázalo, že všetok dovoz od spolupracujúcich thajských vývozcov sa týkal druhého kanála, t. j. predaja pod značkou maloobchodníkov. Preto sa považovalo za vhodné, aby sa pri analýze ujmy všade tam, kde je to relevantné, rozlišovalo medzi predajom výrobného odvetvia Únie pod jeho vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov, keďže konkurencii zo strany dumpingových dovozov čelia predovšetkým podobné výrobky výrobného odvetvia Únie predávané pod značkou maloobchodníkov. Toto rozlíšenie sa uplatnilo predovšetkým pri určovaní objemov predaja, predajných cien a ziskovosti. Z dôvodu úplnosti sú však v ďalej uvedených tabuľkách uvedené spolu s poznámkami aj celkové súčty (vrátane predaja pod vlastnou značkou aj značkou maloobchodníkov). Predaj výrobného odvetvia Únie pod značkou maloobchodníkov predstavoval počas ORP približne 70 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie a približne 60 % hodnoty jeho predaja.
(87)
Vzhľadom na to, že v Únii sa kukurica cukrová spracúva len počas letných mesiacov, viaceré ukazovatele ujmy za rok 2011 a ORP (od 1. apríla 2011 do 30. marca 2012) sú prakticky rovnaké. Týka sa to najmä výroby a výrobnej kapacity.
3.1. Makroekonomické parametre
a) Výroba
(88)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila z úrovne približne 372 000 ton v roku 2008 o 8 %. Konkrétne v roku 2009 výroba klesla o 25 %, v roku 2010 o 13 percentuálnych bodov a v roku 2011/ORP sa opäť zvýšila o 31 percentuálnych bodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Výroba (v tonách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(89)
V rokoch 2008, 2009 a 2010 bola výrobná kapacita približne 488 000 ton a v roku 2011/ORP klesla o 9 %. Zníženie bolo spôsobené tým, že jeden z výrobcov Únie zaradených do vzorky zatvoril jeden zo svojich závodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využitie kapacity (v %)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
Prešetrovanie.
(90)
V roku 2008 bola miera využitia kapacity 76 %. V roku 2009 klesla na 57 % a v roku 2010 ďalej na 47 % a potom sa v roku 2011/ORP zvýšila na 77 %. Využitie kapacity bolo počas celého posudzovaného obdobia stabilné, pretože znižovanie výroby sa zhodovalo so znižovaním výrobnej kapacity.
c) Objem predaja
(91)
Predaj vlastných výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj neprepojeným zákazníkom na trhu Únie pod značkou maloobchodníkov najprv v roku 2009 klesol o 6 %, potom sa v roku 2010 zvýšil o 17 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 24 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP sa tento predaj opäť znížil o 4 percentuálne body. Celkove sa od roku 2008 do ORP tento predaj zvýšil približne o 31 %.
2008
2009
2010
2011
ORP
Objem predaja Únie (pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom (v tonách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem predaja Únie (pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom (v tonách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
Prešetrovanie.
(92)
Celkový predaj vlastných výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom (pod jeho vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) sa vyvíjal viac-menej podobným spôsobom, aj keď trochu menej výrazne. Predaj výrobkov sa najprv v roku 2009 znížil o 5 %, potom sa v roku 2010 zvýšil o 12 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 14 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP tento predaj opäť klesol o 2 percentuálne body. Celkovo sa od roku 2008 do ORP tento predaj zvýšil približne o 19 %.
d) Podiel na trhu
(93)
V rokoch 2008 a 2009 predstavoval podiel výrobného odvetvia Únie na trhu 83 %. V roku 2010 sa zvýšil na 88 %, v roku 2011 na 91 % a potom počas ORP mierne klesol na 90 %. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zvýšil o 7 percentuálnych bodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie (výrobky predávané pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v %)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
Prešetrovanie.
e) Rast
(94)
V období od roku 2008 do ORP, keď sa spotreba v Únii zvýšila o 9 %, objem predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj na trhu Únie pod značkou maloobchodníkov stúpol o 31 %, zatiaľ čo objem predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj na trhu Únie pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov stúpol o 19 %. V období od roku 2008 do ORP získalo výrobné odvetvie Únie približne 7 percentuálnych bodov podielu na trhu, zatiaľ čo dumpingový dovoz stratil približne 6 percentuálnych bodov podielu na trhu. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie dokázalo využiť výhody rastúceho trhu.
f) Zamestnanosť
(95)
Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa najprv v období od roku 2008 do roku 2009 znížila o 17 %, potom sa v roku 2010 znížila o 5 percentuálnych bodov a v roku 2011/ORP sa zvýšila o 11 percentuálnych bodov. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie znížila o 11 %, t. j. z približne 2 300 osôb na 2 000 osôb.
2008
2009
2010
2011
ORP
Zamestnanosť (počet osôb)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
Prešetrovanie.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako objem výroby (v tonách) na zamestnanca ročne, ktorá začínala na úrovni 163 ton na zamestnanca, najprv v roku 2009 klesla o 10 % a v roku 2010 o ďalších 10 percentuálnych bodov, následne sa v roku 2011 zvýšila o 23 percentuálnych bodov a v ORP o 1 percentuálny bod. Celkovo sa produktivita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zvýšila o 4 %. Tento vývoj odzrkadľuje skutočnosť, že pokles pracovnej sily bol výraznejší ako pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
Prešetrovanie.
h) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(97)
Jednotkové ceny výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných pod značkou maloobchodníkov neprepojeným zákazníkom sa v roku 2009 zvýšili o 7 %, v roku 2010 klesli o 8 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 5 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP sa ceny zvýšili o 3 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny klesli o 3 %, z úrovne 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v ORP.
2008
2009
2010
2011
ORP
Jednotková cena na trhu Únie (výrobky predávané pod značkou maloobchodníkov) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu Únie (výrobky predávané pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
Prešetrovanie.
(98)
Súhrn predajných cien výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných (pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa vyvíjal viac-menej podobným spôsobom. Predaj výrobkov sa najprv v roku 2009 zvýšil o 5 % a v roku 2010 klesol o 7 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalšie 3 percentuálne body. V období od roku 2011 do ORP sa ceny zvýšili o 2 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny klesli o 3 %, z úrovne 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v ORP.
i) Veľkosť dumpingového rozpätia
(99)
Prešetrovaním sa zistilo, že dumping pokračuje a veľkosť skutočných dumpingových rozpätí (t. j. až 44 %) nie je možné považovať za zanedbateľnú.
j) Zotavenie z dumpingu v minulosti
(100)
Z makroekonomických ukazovateľov, ktoré už boli preskúmané, a z mikroekonomických ukazovateľov, ktoré sa preskúmajú ďalej v texte, vyplýva, že i keď sa pomocou antidumpingových opatrení čiastočne dosiahol zamýšľaný výsledok z hľadiska odstránenia ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, výrobné odvetvie sa stále nachádza v neistej a zraniteľnej situácii. Výkonnosť segmentu výrobkov predávaných pod značkou maloobchodníkov, ktorý je v priamej konkurencii s thajským dovozom, je z hľadiska ziskovosti naozaj nízka. Predajné ceny výrobného odvetvia Únie v tomto segmente trhu sa počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa v rovnakom období zvýšili približne o 10 %. Výrobné odvetvie Únie zjavne nebolo schopné kompenzovať svoje náklady, čo viedlo k výrazným stratám. Vzhľadom na dôležitosť značiek maloobchodníkov vo výrobnom odvetví Únie v oblasti kukurice cukrovej (ktoré predstavujú 70 % jeho celkového objemu predaja a 60 % jeho celkovej hodnoty predaja) to malo vplyv na celkovú ziskovosť. Preto nemohlo dôjsť ku skutočnému zotaveniu z predchádzajúceho dumpingu a dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie zostáva zraniteľné voči poškodzujúcim účinkom akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie.
3.2. Mikroekonomické parametre
a) Zásoby
(101)
Stav konečných zásob výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia neustále znižoval. V roku 2009 sa stav zásob znížil o 2 %, v roku 2010 o 27 percentuálnych bodov, v roku 2011 o 2 percentuálne body a počas ORP o ďalších 24 percentuálnych bodov. Je však potrebné poznamenať, že v prípade tohto konkrétneho výrobného odvetvia nie je stav zásob významným ukazovateľom ujmy. Vysoký stav zásob na konci každého roka súvisí s tým, že zber úrody a konzervovanie sa končia každý rok spravidla v októbri. Z toho vyplýva, že zásoby predstavujú tovar, ktorý počas obdobia od novembra do júla čaká na expedíciu.
2008
2009
2010
2011
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
Prešetrovanie.
b) Mzdy
(102)
V období od roku 2008 do ORP sa náklady práce znížili o 7 %. Konkrétne v roku 2009 klesli o 16 %, v roku 2010 o ďalší 1 percentuálny bod a v priebehu roku 2011/ORP stúpli o 10 percentuálnych bodov. Celkové zníženie v priebehu posudzovaného obdobia bolo zapríčinené poklesom úrovne zamestnanosti.
2008
2009
2010
2011
ORP
Ročné náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
Prešetrovanie.
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(103)
Ziskovosť predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj pod značkou maloobchodníkov, vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja, klesla počas posudzovaného obdobia zo zisku vo výške 5,6 % v roku 2008 na stratu vo výške 5,4 % v ORP.
2008
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť Únie (predaj pod značkou maloobchodníkov) (v % z čistého predaja)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovosť Únie (predaj pod vlastnou značkou a značkou maloobchodníkov) (v % z čistého predaja)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnosť investícií (pod vlastnou značkou a značkou maloobchodníkov) (zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
Prešetrovanie.
(104)
Ziskovosť predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj pod vlastnou značkou aj značkou maloobchodníkov tiež klesla z 8,5 % v roku 2008 na 1,6 % v ORP. Z toho vyplýva, že pokles je menej prudký ako v prípade samotného predaja pod značkou maloobchodníkov. Zníženie ziskovosti sa vysvetľuje tým, že predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, kým výrobné náklady (predovšetkým nespracovanej kukurice cukrovej a konzerv) sa v rovnakom období zvýšili o 5 %. Výrobné odvetvie únie zjavne nebolo schopné preniesť zvýšené výrobné náklady na svojich zákazníkov.
(105)
Návratnosť investícií vyjadrená ako zisk (z predaja pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií sa vyvíjala zhruba podobne ako ziskovosť. Poklesla z úrovne približne 24,3 % v roku 2008 na 4,4 % v ORP, z čoho vyplýva, že počas posudzovaného obdobia klesla o 82 %.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(106)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa v roku 2008 nachádzal na úrovni 27 000 EUR. V roku 2009 sa zvýšil približne na 23 miliónov EUR, v roku 2010 na približne 58 miliónov EUR a potom v roku 2009 znovu klesol na približne 8 miliónov EUR. Od roku 2011 do ORP čistý peňažný tok vzrástol približne na 11 miliónov EUR. Ani jeden zo spolupracujúcich výrobcov z Únie neuviedol, že mal problémy so získavaním kapitálu.
2008
2009
2010
2011
ORP
Peňažný tok (predaj pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
Prešetrovanie.
e) Investície
(107)
Ročné investície výrobného odvetvia Únie do výroby podobného výrobku sa v období od roku 2008 do roku 2009 zvýšili o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 klesli o 34 percentuálnych bodov, v roku 2011 sa zvýšili o 57 percentuálnych bodov a napokon v období od roku 2011 do ORP klesli o 4 percentuálne body. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia zvýšili o 64 %. Tieto investície neboli určené na účely zvyšovania kapacity, ale na údržbu a obnovu existujúcich zariadení.
2008
2009
2010
2011
ORP
Čisté investície (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
Prešetrovanie.
4. Záver o ujme
(108)
V období od roku 2008 do ORP sa negatívne vyvíjali viaceré ukazovatele. Znížila sa návratnosť investícií, výrobný objem klesol o 8 %, výrobná kapacita sa znížila o 9 % a zamestnanosť klesla o 11 %. Pokiaľ ide o nižšie úrovne výroby, treba uviesť, že v roku 2008 boli výnosy kukurice lepšie, ako sa očakávalo, a v tom istom roku viedli k vyššej produkcii výrobného odvetvia Únie. Počas toho istého obdobia sa v dôsledku slabšieho USD zvýšila atraktívnosť dovozu z Thajska (ktorý sa fakturuje najmä v USD). Tieto zvýšené dodávky kukurice cukrovej tak v Únii, ako aj v Thajsku sa časovo zhodovali s hospodárskou a finančnou krízou v Únii, ktorá ovplyvnila spotrebu. Preto nebolo možné celú zvýšenú produkciu Únie predať na trhu Únie. V nasledujúcich rokoch to viedlo k zníženej úrovni výroby a znižovaniu stavu zásob, ale utrpená ujma sa tým nedá úplne vysvetliť.
(109)
Ziskovosť predaja kukurice cukrovej výrobným odvetvím Únie (predaja pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) sa v posudzovanom období významne znížila. Segment výrobkov predávaných pod značkou maloobchodníkov, v ktorom musí výrobné odvetvie Únie čeliť konkurencii thajského dovozu, je jednoznačne stratový (ziskovosť sa znížila zo zisku vo výške viac ako 5 % v roku 2008 na stratu vo výške viac ako 5 % počas ORP). Výrobcovia Únie znížili svoje predajné ceny na trhu Únie o 3 % a na úkor svojej ziskovosti sa im podarilo znovu získať podiel na trhu. Celková ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia znížila z 8,5 % na 1,6 %, pretože neexistuje dostatočný dopyt po výrobkoch predávaných pod vlastnou značkou a výrobné odvetvie musí predávať výrobky pod značkou maloobchodníkov, keďže predaj výrobkov pod značkou maloobchodníkov predstavuje približne 60 % celkovej hodnoty predaja.
(110)
Niektoré ukazovatele naznačujú, že výrobné odvetvie vďaka zavedeným opatreniam opäť získalo svoje postavenie. Objem thajského dovozu a jeho príslušný podiel na trhu sa znížil takmer na polovicu, z 12 % v roku 2008 na len 6 % v ORP. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa zvýšil z 83 % v roku 2008 na 90 % v ORP. Okrem toho priemerné ceny thajského dovozu počas ORP nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ale zároveň zabránili výrobnému odvetviu Únie preniesť zvýšenie nákladov na zákazníkov. Pozitívny vývoj vykazovali aj iné ukazovatele. Využitie kapacity sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšilo o 2 % a počas ORP bolo pomerne vysoké, pričom dosiahlo hodnotu 77 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie pod značkou maloobchodníkov, ktorý je v priamej konkurencii s thajským dovozom, sa zvýšil o 31 % a celkový spoločný predaj obidvoch segmentov sa zvýšil o 19 %. Investície sa zvýšili o 64 %. Tieto faktory naznačujú, že výrobné odvetvie sa dokázalo zotaviť. Nedokázalo však dosiahnuť dostatočné úrovne ziskovosti na udržanie podstatného podielu na trhu, na ktorom súťažia len výrobné odvetvie Únie a thajský dovoz (dovoz z ďalších tretích krajín je rozptýlený a nevýznamný).
(111)
Konkurenčná situácia na trhu Únie je skutočne krehká. Na jednej strane v prípade jednej časti trhu - segment predaja pod vlastnou značkou - výrobné odvetvie Únie nečelí vonkajšej konkurencii. Rokovacia sila majiteľov značiek voči maloobchodníkom je silná. Ceny v skutočnosti určujú majitelia značiek. Trh je zároveň konsolidovaný, pričom štyria výrobcovia zaradení do vzorky majú 54 % trhový podiel. Na druhej strane maloobchodníci ovládajú segment súkromných značiek. Ceny sú stále pod tlakom spôsobeným vonkajšou konkurenciou a konkurenciou v rámci Únie. Cenový tlak vyvíjaný thajským dovozom spôsobuje výrobcom Únie problémy s prenesením zvýšených výrobných nákladov (hlavne na kukuricu cukrovú alebo konzervy) na svojich zákazníkov (výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 5 %).
(112)
Je jasné, že výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoj trhový podiel uprednostnením objemov pred cenami. Nemožno však ignorovať skutočnosť, že väčšina podnikov na spracovanie kukurice cukrovej (predaj pod značkou maloobchodníkov) nebola schopná kompenzovať svoje náklady. Preto možno konštatovať, že situácia výrobného odvetvia Únie je stále zraniteľná a neistá.
(113)
Niekoľko strán poznamenalo, že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo, pretože sa zlepšilo viacero ukazovateľov, a to najmä z hľadiska vysokého podielu výrobného odvetvia Únie na trhu a negatívneho podhodnotenia.
(114)
Uznáva sa, že situácia výrobného odvetvia Únie v súvislosti s ujmou je zmiešaná. Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z Thajska. Avšak po dôkladnom zvážení, najmä pri zohľadnení nízkej a klesajúcej ziskovosti, je situácia výrobného odvetvia Únie stále neistá.
(115)
Negatívne podhodnotenie a veľký trhový podiel výrobného odvetvia Únie neznamenajú automaticky, že sa odstránila ujma. Situácia pokračujúceho dumpingového dovozu z Thajska (dumpingové rozpätia dosahujú až 44 %) vyústila do stlačenia cien na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie sa pokúsilo znovu získať stratený podiel na trhu a udržiavalo ceny na nízkej úrovni, čo vyústilo do zhoršenia ziskovosti.
(116)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že posúdenie ujmy by sa malo zakladať na celkovej výkonnosti výrobného odvetvia Únie a nie na výkonnosti jedného segmentu trhu.
(117)
V súlade s pôvodným prešetrovaním sa posúdenie ujmy zakladalo na celkovej výkonnosti výrobného odvetvia Únie (predaj pod vlastnou značkou + predaj pod značkou maloobchodníkov) a v prípade viacerých ukazovateľov ujmy (ziskovosť, objem predaja a predajné ceny) predaja pod značkou maloobchodníkov. Nedošlo k zmene okolností, ktorá by oprávňovala na odklon od tejto metodiky, ktorá zostáva platná pre posúdenie stavu výrobného odvetvia Únie. Ako sa uvádza v odôvodneniach 84 a 85, trh s kukuricou cukrovou je stále charakterizovaný dvomi kanálmi predaja a všetok dovoz od spolupracujúcich thajských vývozcov sa týkal kanála predaja pod značkou maloobchodníkov. Okrem toho, aj keby sa zohľadnila len celková výkonnosť výrobného odvetvia Únie, nezmenilo by to z dôvodu nízkej a klesajúcej ziskovosti záver, že výrobné odvetvie sa Únie nachádza v neistej situácii. Tvrdenie sa na základe uvedených úvah zamieta.
(118)
Dve zainteresované strany tvrdili, že neschopnosť výrobného odvetvia Únie môže byť vlastne spôsobená hospodárskou súťažou v rámci Únie.
(119)
Pokiaľ však ide o hospodársku súťaž, situácia na trhu Únie sa v podstate nelíši od situácie v posudzovanom období v rámci pôvodného prešetrovania (dva kanále predaja, približne 20 výrobcov Únie). Napriek tomu, predtým než začal thajský vývoz vstupovať na trh Únie za dumpingové ceny, dosiahlo výrobné odvetvie Únie v roku 2002 celkové úrovne zisku viac ako 20 % (predaj pod vlastnou značkou + predaj pod značkou maloobchodníkov) a 17 % pri predaji pod značkou maloobchodníkov. To dokazuje, že hospodárska súťaž v Únii nebráni výrobnému odvetviu Únie v dosahovaní solídnych ziskových rozpätí. Bráni mu v tom skôr pokračujúca prítomnosť dumpingového dovozu a následné stláčanie cien, ktoré bráni výrobnému odvetviu Únie zvyšovať ceny.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(120)
Na základe uvedených trendov sa zdá, že antidumpingovými opatreniami sa čiastočne dosiahli zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Na druhej strane negatívny vývoj viacerých ukazovateľov ujmy svedčí o tom, že výrobné odvetvie je stále v zraniteľnej a neistej situácii.
(121)
Ako už bolo uvedené, thajskí vývozcovia majú voľnú kapacitu na veľmi rýchle zvýšenie svojho vývozu. Navyše thajská obchodná štatistika potvrdzuje, že v roku 2011 Thajsko vyviezlo do tretích krajín približne 140 000 ton, čo predstavuje asi sedemnásobok objemu thajského vývozu do Únie. Vzhľadom na lukratívnejšie ceny na trhu Únie v porovnaní s niektorými trhmi tretích krajín, je pravdepodobné, že významné množstvá, ktoré sa v súčasnosti vyvážajú do týchto krajín, by boli v prípade zrušenia antidumpingových opatrení presmerované na trh Únie. Takýto prudký vývoj sa už zaznamenal v pôvodnom prešetrovaní, keď sa podiel dovozu Únie z Thajska v priebehu len troch rokov takmer zdvojnásobil, t. j. zo 6,8 % v roku 2002 na 12,7 % v roku 2005.
(122)
Na základe uvedeného preto možno konštatovať, že v prípade zrušenia antidumpingových opatrení existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy.
(123)
Viacero zainteresovaných strán vyjadrilo pochybnosti v súvislosti so záverom týkajúcim sa pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy. Predovšetkým tvrdia, že 5 % cenový rozdiel medzi trhom Únie a trhmi tretích krajín je príliš malý na to, aby presmeroval vývoz kukurice cukrovej na trh Únie. Tento argument sa už riešil v odôvodení 61. Okrem toho tvrdia, že kukurica cukrová nie je komoditou, ktorá sa dá jednoducho presunúť na iné trhy. Tento argument však nie je opodstatnený a nezodpovedá zisteniam tohto prešetrovania.
(124)
Aj keď pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy vychádza z posúdenia so zameraním na budúcnosť, zakladá sa na skutočnostiach uvedených v odôvodnení 121. Tvrdenie sa preto zamieta.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(125)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(126)
Ako už bolo uvedené, situácia výrobného odvetvia Únie je stále zraniteľná a neistá. Výrobné odvetvie by využilo podporu v podobe pokračovania opatrení na zvýšenie svojich predajných cien (najmä pri predaji pod značkou maloobchodníkov) s cieľom kompenzovať svoje zvýšené výrobné náklady. Výrobnému odvetviu by to umožnilo zlepšiť svoju finančnú situáciu.
2. Záujem maloobchodníkov a spotrebiteľov
(127)
O spoluprácu bolo požiadaných viac ako 40 dovozcov/maloobchodníkov a dve spotrebiteľské/obchodné organizácie. Spolupracoval len jeden maloobchodník. Jeho dovoz predstavoval malý zlomok celkového dovozu z Thajska počas ORP. V porovnaní s jeho celkovým obratom bol podiel jeho obratu týkajúci sa kukurice cukrovej zanedbateľný. Navyše veľmi veľký zisk vytváral v priebehu ORP ďalší predaj kukurice cukrovej. Tieto faktory naznačujú, že maloobchodníci by neboli neúmerne ovplyvnení, aj keby sa opatrenia mali predĺžiť.
(128)
Viaceré obchodné združenia zároveň predložili pripomienky a zúčastnili sa na vypočutí. Tvrdili, že antidumpingové opatrenia by sa mali ukončiť v dôsledku malého a klesajúceho trhového podielu thajského dovozu a zároveň vysokého a rastúceho trhového podielu výrobného odvetvia Únie.
(129)
Pokiaľ ide o spotrebiteľov, priemerné výdavky domácnosti na kukuricu cukrovú sú veľmi nízke a dosahujú 5 EUR ročne. Vzhľadom na miernu úroveň súčasných opatrení by bol vplyv pokračujúceho uloženia opatrení na spotrebiteľov pravdepodobne zanedbateľný.
(130)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na celkovo nízky stupeň spolupráce sa preto dospelo k záveru, že navrhované opatrenia pravdepodobne nebudú mať výrazný vplyv na situáciu maloobchodníkov a spotrebiteľov v Únii.
3. Riziko nedostatočnej ponuky/hospodárska súťaž na trhu Únie
(131)
Najprv je potrebné pripomenúť, že cieľom antidumpingových opatrení nie je zabrániť vstupu dovozu, na ktorý sú uložené opatrenia, do Únie, ale odstrániť vplyv narušených trhových podmienok vyplývajúcich z pokračujúcej prítomnosti dumpingového dovozu.
(132)
Spotreba v Únii sa počas ORP zvýšila o 9 % a dosiahla približne 350 000 ton. Kapacita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia trvale prekračovala dopyt Únie a v ORP dosahovala úroveň 440 000 ton. Medzi výrobcami z Únie existuje dostatočná hospodárska súťaž. Výrobné odvetvie Únie má v prípade zvýšeného dopytu podľa všetkého voľnú kapacitu na ďalšie zvýšenie výroby, pretože jeho miera využitia kapacity počas ORP dosahovala 77 %. Časť dopytu môže uspokojiť aj dovoz z iných tretích krajín, najmä zo Spojených štátov amerických a Čínskej ľudovej republiky. Ako už bolo uvedené, je potrebné zdôrazniť, že cieľom antidumpingových opatrení nie je zabrániť dovozu z Thajska do Únie. Vzhľadom na nízku úroveň opatrení sa očakáva, že dovoz z Thajska bude aj naďalej predstavovať určitý podiel na trhu Únie.
(133)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno vyvodiť záver, že zachovanie antidumpingových opatrení by pravdepodobne vyústilo do nedostatočnej ponuky na trhu Únie alebo obmedzenia hospodárskej súťaže na trhu Únie.
4. Záver o záujme Únie
(134)
Na základe uvedeného sa zdá že negatívny vplyv pokračovania opatrení by bol malý a v žiadnom prípade by nebol neúmerný vzhľadom na výhody, ktoré by predĺženie opatrení prinieslo výrobnému odvetviu Únie.
H. ANTIDAMPINGOVÉ OPATRENIA
(135)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(136)
Z uvedeného vyplýva, že tak, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitej upravenej a konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna s pôvodom v Thajsku by sa mali zachovať. Je potrebné pripomenúť, že tieto opatrenia spočívajú v cle ad valorem s rôznymi sadzbami.
(137)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami. Pri dovoze príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa konkrétne neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využívať tieto sadzby a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(138)
Každá žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala bezodkladne adresovať Komisii (8) spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä o akýchkoľvek zmenách činností spoločnosti v oblastiach výroby, domáceho či vývozného predaja, ktoré sú spojené napríklad s uvedenou zmenou názvu alebo s uvedenou zmenou vo výrobných či predajných subjektoch. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kukurice cukrovej (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravenej alebo konzervovanej v octe alebo kyseline octovej, nemrazenej, v súčasnosti zatriedenej pod číselným znakom KN ex 2001 90 30 (pod kódom TARIC 2001903010) a kukurice cukrovej (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravenej alebo konzervovanej iným spôsobom, ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazenej, inej ako výrobky položky 2006, v súčasnosti zatriedenej pod číselným znakom KN ex 2005 80 00 (pod kódom TARIC 2005800010), s pôvodom v Thajsku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracujúci výrobcovia uvedení v prílohe
12,9
A793
Všetky ostatné spoločnosti
14,3
A999
3. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Článok 1 ods. 2 môže byť zmenený zaradením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba vo výške 12,9 %, ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Thajsku poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
a)
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia revízneho prešetrovania (od 1. apríla 2011 do 30. marca 2012);
b)
nie je prepojený so žiadnym z vývozcov ani výrobcov v Thajsku, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a
c)
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období revízneho prešetrovania alebo uzavrel neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť značné množstvo do Únie.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. septembra 2013