РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 923/2012 НА КОМИСИЯТА
от 26 септември 2012 година
за определяне на общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 и регламенти (ЕО) № 1265/2007, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006 и (ЕС) № 255/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 4, букви а) и б) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност (Основния регламент за EASA (2)), и по-специално членове 8 и 8б от него, както и приложение Vб към него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008 от Комисията се изисква да приеме правила за прилагане, с оглед да се приемат съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), както и да се хармонизира прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО, с цел да се гарантира непрекъснато осигуряване на безопасно и ефикасно обслужване на въздушното движение в рамките на единното европейско небе.
(2)
В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (3), на Евроконтрол бе даден мандат да подпомага Комисията при разработването на правила за прилагане, които установяват съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО, и хармонизират прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО.
(3)
В съответствие с член 1, параграф 3 и член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и с член 2 от Регламент (ЕО) № 216/2008, инициативата за единното европейско небе следва да подпомогне държавите членки в изпълнението на техните задължения съгласно Чикагската конвенция от 1944 г. за международно гражданско въздухоплаване (наричана по-нататък „Чикагската конвенция“), като осигури общо тълкуване и прилагане.
(4)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да се подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да се установят общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно осъществяване на управлението на въздушното движение. Тази цел е от особено значение за бързото въвеждане на функционалните блокове въздушно пространство в единното европейско небе.
(5)
Резултатите от работата, извършена от съвместната група, създадена от Комисията, Евроконтрол и ИКАО, която въз основа на подадената от държавите членки информация анализира и обобщи разликите между тях във връзка със стандартите на ИКАО относно правилата за полети и съответните разпоредби за аеронавигационно обслужване, потвърждават необходимостта от стандартизирането на общи правила и различия по отношение на единното европейско небе.
(6)
С оглед да се гарантира безопасно, ефективно и експедитивно международно въздушно движение и да се подпомогне установяването на функционални блокове въздушно пространство, всички участници в единното европейско небе следва да се придържат към общ набор от правила. Освен това от ключово значение за безопасността на трансграничните дейности е създаването на прозрачна регулаторна система, чрез която на участниците да може да се гарантира правна сигурност и предвидимост. За тази цел следва да бъдат установени стандартизирани правила за полети и съответни разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и те да бъдат допълнени при необходимост с документи с насоки и/или приемливи средства за осигуряване на съответствие.
(7)
За постигането на тези цели ИКАО следва да бъде уведомявана от държавите членки само за съвместно приети европейски разлики в области, които попадат в обхвата на правото на Съюза. Тези разлики следва да се установяват и наблюдават чрез постоянен процес.
(8)
Държавите членки, които са приели разпоредби, допълващи даден стандарт на ИКАО, следва да продължат да ги прилагат до приемането на съответните разпоредби на Съюза, ако те считат това за все още необходимо и при условие че тези допълнителни разпоредби не представляват разлика по Чикагската конвенция или спрямо действащото законодателство на Съюза.
(9)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат задълженията и правата на държавите членки над открито море, в съответствие с член 12 от Чикагската конвенция и особено с приложение 2 към Чикагската конвенция, както и задълженията на държавите членки и на Съюза съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право и задълженията на държавите членки по Конвенцията за международните правила за предпазване от сблъскване на море, 1972 г.
(10)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Рамковия регламент (ЕО) № 549/2004 регулаторната рамка за създаването на Единно европейско небе не обхваща военните операции и учения.
(11)
Съществуващият процес за изменение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО в рамките на Чикагската конвенция не се разглежда в настоящия регламент.
(12)
Разширяването на обхвата на компетенциите на EASA, така че те да включват безопасността на управлението на въздушното движение, изисква съгласуваност между разработването на правилата за прилагане съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008.
(13)
С цел да се осигури съгласуваност между транспонирането на разпоредбите на приложение 2 към Чикагската конвенция, изложени в настоящия регламент, и бъдещите разпоредби, произтичащи от други приложения към Чикагската конвенция, които ще бъдат включени в следващите етапи на работа, както и прилагането на бъдещите правила на Съюза, първоначалните разпоредби следва да бъдат преразгледани при необходимост.
(14)
При необходимост следва да се актуализират други елементи на законодателството на Съюза, за да се позовават на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Целта на настоящия регламент е да се установят общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, които да се прилагат за общото въздушно движение в обхвата на Регламент (ЕО) № 551/2004.
2. Настоящият регламент се прилага по-специално за ползватели на въздушното пространство и въздухоплавателни средства, участващи в общото въздушно движение:
а)
експлоатирани в посока на, в границите на, или извън Съюза;
б)
с национални и регистрационни знаци на държава - членка на Съюза, и експлоатирани във всякакво въздушно пространство по начин, който да не противоречи на правилата, публикувани от страната, под чиято юрисдикция е територията, над която се прелита.
3. Настоящият регламент се прилага също така за компетентните органи на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и съответния наземен персонал, участващ в експлоатацията на въздухоплавателните средства.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„точност“ (accuracy) е степента на съответствие между прогнозната или измерената стойност и действителната стойност;
2.
„договор ADS-C“ (ADS-C agreement) е план за докладване, който определя условията за докладване на данни ADS-C (т.е. данните, изисквани от органа за обслужване на въздушното движение, и честотата на предаване на докладите ADS-C, които трябва да бъдат договорени, преди ADS-C да се използва в обслужването на въздушното движение);
3.
„консултативно въздушно пространство“ (advisory airspace) е въздушно пространство с определени размери или установен маршрут, в границите на което се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
4.
„консултативно трасе“ (advisory route) е установен маршрут, в границите на който се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
5.
„фигурен пилотаж“ (aerobatic flight) означава целенасочено изпълнявани маневри от въздухоплавателно средство, включващи внезапни изменения на пространствената му позиция, неестествена пространствена позиция или неестествено изменение на скоростта, които не са необходими за нормален полет или за обучение за свидетелства за правоспособност или квалификации, различни от тези за фигурен пилотаж;
6.
„летище“ (aerodrome) е определена зона (включително всички сгради, инсталации и оборудване) на земя или вода или на неподвижно съоръжение, неподвижно съоръжение в открито море или плаващо съоръжение, предназначена да бъде използвана, изцяло или частично, за кацане, излитане и движение на въздухоплавателни средства по повърхността;
7.
„обслужване по летищен контрол“ (aerodrome control service) означава обслужване по контрол на въздушното движение (КВД) по отношение на летищното движение;
8.
„летищна контролна кула“ (aerodrome control tower) е орган, създаден за осигуряване на обслужване по контрол на въздушното движение по отношение на летищното движение;
9.
„летищно движение“ (aerodrome traffic) е всяко движение по маневрената площ на летището и всички полети на въздухоплавателни средства в района на дадено летище. Въздухоплавателните средства, експлоатирани в района на дадено летище, включват, но не само, въздухоплавателни средства, влизащи в летищния кръг на полетите или напускащи този кръг;
10.
„летищен кръг на полетите“ (aerodrome traffic circuit) е установен маршрут за полет на въздухоплавателните средства, летящи в района на дадено летище;
11.
„зона за летищно движение“ (aerodrome traffic zone) е въздушно пространство с определени размери, установено около летище за предпазване на летищното движение;
12.
„авиационна работа“ (aerial work) означава полет на въздухоплавателното средство, при който то се използва за специализирани услуги като услугите, свързани със селското стопанство, строителството, фотографията, топографските измервания, наблюдението и патрулирането, търсенето и спасяването, авиационната реклама и т.н.;
13.
„Аеронавигационна информация и публикация“ (Aeronautical Information Publication - AIP) е сборник, издаван или одобряван от дадена държава, който съдържа дългосрочна аеронавигационна информация от важно значение за въздушната навигация;
14.
„аеронавигационно мобилно обслужване“ (aeronautical mobile service) е мобилно обслужване между аеронавигационните станции и станциите на въздухоплавателните средства или между станциите на въздухоплавателните средства, в което могат да участват станциите на средствата за спасяване; в това обслужване могат да участват и аварийни радиопредаватели за указване на местоположение, които работят на специалните честоти, използвани при бедствия и аварии;
15.
„аеронавигационна станция“ (aeronautical station) е наземна станция за аеронавигационно мобилно обслужване. В някои случаи аеронавигационната станция може да бъде разположена на борда на плавателен съд или на платформа в морето;
16.
„самолет“ (aeroplane) е задвижвано от силова установка по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, получаващо подемната си сила в полет главно от аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при определени условия на полета;
17.
„бордова система за избягване на опасни сближения във въздуха“ (airborne collision avoidance system - ACAS) е система на борда на въздухоплавателното средство, използваща сигналите от транспондера за вторичен обзорен радар (SSR), която функционира независимо от наземното оборудване и предоставя на пилота информация за потенциално конфликтна ситуация с въздухоплавателни средства, оборудвани с транспондери за вторичен обзорен радар;
18.
„въздухоплавателно средство“ (aircraft) е всяка машина, която може да се поддържа в атмосферата от реакциите на въздуха, различни от реакциите на въздуха срещу земната повърхност;
19.
„адрес на въздухоплавателно средство“ (aircraft address) е уникална комбинация от 24 бита, служеща за обозначаване на въздухоплавателно средство за целите на връзката въздух - земя, навигацията и обзора;
20.
„наблюдение от въздухоплавателно средство“ (aircraft observation) е оценката на един или повече метеорологични елементи, извършена от въздухоплавателно средство в полет;
21.
„информация за полетите и метеорологичните условия (AIRMET)“ е информацията, издавана от метеорологична служба за следене за наличие или очаквана поява на определени метеорологични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полетите на въздухоплавателни средства на малки височини и които не са били вече включени в прогнозата, предназначена за полети на малки височини в съответния район за полетна информация или негов подрайон;
22.
„връзка въздух - земя“ (air-ground communication) е двупосочна връзка между въздухоплавателни средства и станции или пунктове, разположени на земната повърхност;
23.
„контролна радиостанция въздух - земя“ (air-ground control radio station) е аеронавигационна далекосъобщителна станция, предназначена главно за осигуряване на връзката по провеждането на полетите и управлението на въздухоплавателните средства в даден район;
24.
„доклад за полет“ (air-report) означава доклад от въздухоплавателно средство в полет, изготвен в съответствие с изискванията за местоположение и докладване за експлоатация и/или за метеорологични условия.
25.
„рулиране по въздуха“ (air-taxiing) е движение на вертолет или друго вертикално излитащо и кацащо въздухоплавателно средство над повърхността на летището обикновено при наличие на земен ефект с пътна скорост, по-малка от 37 км/ч (20 kts);
26.
„въздушно движение“ (air traffic) означава всички въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на дадено летище;
27.
„консултативно обслужване на въздушното движение“ (air traffic advisory service) е обслужване, предоставяно в консултативно въздушно пространство за осигуряване на сепарация, доколкото това практически е възможно, между въздухоплавателни средства, изпълняващи полети съгласно полетен план по правилата за полети по прибори;
28.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ (air traffic control clearance) е разрешение за дадено въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
29.
„инструкция за контрол на въздушното движение“ (air traffic control instruction) означава разпореждания, издадени от контрола на въздушното движение с цел да се изиска предприемането на конкретно действие от даден пилот;
30.
„обслужване по контрол на въздушното движение“ (air traffic control service) е обслужване, предоставяно с цел:
а)
предотвратяване на сблъскване:
1)
между въздухоплавателни средства; и
2)
между въздухоплавателни средства и препятствия по маневрената площ на летището; както и
б)
подреждане и поддържане на последователен поток на въздушното движение;
31.
„орган за контрол на въздушното движение“ (air traffic control unit) е общ термин, означаващ в различните случаи районен контролен център, орган за контрол на подхода или летищна контролна кула;
32.
„обслужване на въздушното движение (ОВД)“ (air traffic service - ATS) е общ термин с различно значение според случая - полетно-информационно обслужване, аварийно-оповестително обслужване, консултативно обслужване на въздушното движение, контрол на въздушното движение (контрол на района, контрол на подхода или контрол на летищното движение);
33.
„въздушни пространства на обслужване на въздушното движение“ (air traffic services airspaces) означава въздушни пространства с определени размери и азбучно обозначение, в които могат да се осъществяват определени видове полети и за които са установени обслужване на въздушното движение и правила за експлоатация;
34.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services reporting office) е орган, създаден с цел получаване на представените преди излитане доклади, свързани с обслужването на въздушното движение, и полетни планове;
35.
„орган за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services unit) е общ термин, означаващ в различните случаи орган за контрол на въздушното движение, център за полетна информация, летищен орган за полетно-информационно обслужване или пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение;
36.
„въздушен път“ (airway) e контролирано въздушно пространство (или негова част) с формата на коридор;
37.
„аварийно-оповестително обслужване“ (alerting service) е обслужване, предоставяно с цел уведомяване и оказване на необходимото съдействие на съответните организации, за въздухоплавателни средства, нуждаещи се от помощта на службите за търсене и спасяване;
38.
„резервно летище“ (alternate aerodrome) е летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, когато стане невъзможно или непрепоръчително то да продължи полета си към летището на местоназначение или да кацне на него. Резервните летища включват, както следва:
а)
„резервно летище при излитане“ (take-off alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, ако възникне необходимост от това непосредствено след излитане и няма възможност да бъде използвано летището на излитане;
б)
„резервно летище по маршрута“ (en-route alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, след като при полета по маршрута си е попаднало в нестандартни условия или аварийно състояние;
в)
„резервно летище по маршрута при ETOPS полети“ (ETOPS en-route alternate) е пригодно и подходящо резервно летище, на което даден самолет може да извърши кацане, след като при ETOPS полет по маршрута си е претърпял спиране на двигател или е попаднал в други нестандартни условия или аварийно състояние;
г)
„резервно летище на летището на кацане“ (destination alternate) е резервно летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, ако стане невъзможно или непрепоръчително то да кацне на летището на местоназначение;
39.
„абсолютна височина“ (altitude) е вертикалното разстояние, измерено от средното морско равнище (mean sea level - MSL) до определено ниво, точка или обект, приет за точка;
40.
„обслужване по контрол на подхода“ (approach control service) е обслужване по контрол на въздушното движение за долитащи или отлитащи контролирани полети;
41.
„орган за контрол на подхода“ (approach control unit) е орган за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети, долитащи към или отлитащи от едно или повече летища;
42.
„перон“ (apron) е определен район, предназначен за разполагане на въздухоплавателни средства с цел качване или слизане на пътници, товарене или разтоварване на пощенски пратки или товари, зареждане с гориво, паркиране или техническо обслужване;
43.
„районен контролен център (РКЦ)“ (area control centre - ACC) е орган, създаден за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролираните райони под същата юрисдикция;
44.
„обслужване по контрол на района“ е обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролирани райони;
45.
„зонална навигация“ (area navigation - RNAV) означава метод за навигация, който позволява полета на въздухоплавателни средства по всякакъв желан маршрут в обхвата на наземни или космически помощни средства за навигация, или в границите на възможностите на автономни помощни средства, или комбинация от двете;
46.
„трасе за ОВД“ (ATS route) е определен маршрут, предназначен за направляване на потока въздушно движение за нуждите на обслужването на въздушното движение;
47.
„автоматичен зависим обзор - радиопредаване“ (automatic dependent surveillance - broadcast (ADS-B) е метод, по който въздухоплавателни средства, летищни превозни средства и други обекти могат автоматично в режим на радиопредаване да предават и/или приемат по съответна линия данни за идентификация, местонахождение и допълнителни данни при необходимост;
48.
„автоматичен зависим обзор - контракт“ (automatic dependent surveillance - contract (ADS-C) е средство, чрез което по линия за предаване на данни се обменя информация за условията на договор ADS-C между наземната система и въздухоплавателното средство, като се уточнява при какви условия ще започне предаването на доклади ADS-C и какви данни ще се съдържат в тях;
49.
„автоматична информация за летищен терминал (automatic terminal information service - ATIS)“ е автоматично предоставяне на текуща, рутинна информация на пристигащи и заминаващи въздухоплавателни средства в продължение на 24 часа или на определена част от нея:
а)
„автоматична информация за летищен терминал по линия за предаване на данни (Data link-automatic terminal information service (D-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством линия за предаване на данни;
б)
„гласова автоматична информация за летищен терминал (Voice-automatic terminal information service (Voice-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством непрекъснато повтарящо се гласово предаване;
50.
„долна граница на облачността“ (ceiling) е височината над земята или водата на долната граница на най-ниския облачен слой, намиращ се по-ниско от 6 000 m (20 000 ft) и закриващ повече от половината небе;
51.
„точка за преминаване“ (change-over point) е точката, в която дадено въздухоплавателно средство, изпълняващо полет по отсечка от трасе за ОВД, определено чрез високочестотни всенасочени радиопредаватели, се очаква да прехвърли основната си навигационна ориентация от средството зад него към средството пред него;
52.
„граница за действие на разрешението“ (clearance limit) означава точката, до която даденото на въздухоплавателното средство разрешение по контрол на въздушното движение е валидно;
53.
„облак от значение за експлоатацията“ (cloud of operational significance) е облак с височина на долната граница на облаците под 1 500 m (5 000 ft) или под най-голямата минимална секторна височина над морското равнище, като се взема по-голямата от двете стойности, или купесто-дъждовен облак или мощен купест облак на всякаква височина;
54.
„код (SSR)“ (code SSR) е номер, присвоен на конкретен многоимпулсен сигнал за отговор, предаван от транспондера в режим А или режим С;
55.
„компетентен орган“ (competent authority) e орган, определен от държавата членка за компетентен да осигури съответствие с изискванията на настоящия регламент;
56.
„контролиран район“ (control area) е контролирано въздушно пространство, простиращо се нагоре от определена граница над земната повърхност;
57.
„контролирано летище“ (controlled aerodrome) е летище, на което се осигурява обслужване по контрол на летищното движение, независимо дали е налице или не контролирана зона;
58.
„контролирано въздушно пространство“ (controlled airspace) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява обслужване по контрол на въздушното движение в съответствие с класификацията на въздушното пространство;
59.
„контролиран полет“ (controlled flight) е всеки полет, който е предмет на разрешение по контрол на въздушното движение;
60.
„връзка между ръководителите на полети и пилотите чрез линия за предаване на данни“ (controller-pilot data link communications (CPDLC)“ е средство за комуникация между ръководителя на полети и пилота по линия за предаване на данни за целите на контрола на въздушното движение (КВД);
61.
„контролирана зона“ (control zone) е контролирано въздушно пространство, простиращо се от земната повърхност нагоре до определена горна граница;
62.
„крейсерски набор“ (cruise climb) е пилотиране на самолет в крейсерски режим, осигуряващо нарастване на абсолютната височина при намаляване масата на самолета;
63.
„крейсерско ниво“ (cruising level) е ниво, поддържано в продължение на значителна част от полета;
64.
„текущ полетен план (current flight plan - CPL)“ е полетен план, включващ възможните промени, предизвикани от последващи разрешения;
65.
„опасна зона“ (danger area) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което за посочени периоди от време може да се осъществява дейност, представляваща опасност за полетите на въздухоплавателни средства;
66.
„връзка по линия за предаване на данни“ (data link communications) е форма на комуникация, предназначена за обмен на съобщения по линия за предаване на данни;
67.
„стойност“ (datum) означава количество или набор от количества, които могат да служат за справка или като база за изчисляване на други количества;
68.
„разрешение от по-низшестоящ орган“ (downstream clearance) означава разрешение, издадено на въздухоплавателно средство от орган за контрол на въздушното движение, който не е настоящият контролиращ орган на това въздухоплавателно средство;
69.
„разчетно изтекло време“ (estimated elapsed time) е разчетното време, необходимо за придвижване от една основна точка до друга;
70.
„разчетно време за начало на движението“ (estimated off-block time) е разчетното време, в което самолетът ще започне движение, свързано с излитане;
71.
„разчетно време на долитане“ (estimated time of arrival) означава за полети по правилата за полети по прибори (ППП) разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над точка, определена с използване на навигационни помощни средства, от която започва процедурата за кацане по прибори, а при отсъствие на навигационни помощни средства, свързани с това летище - времето, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището. За полети, изпълнявани по правилата за визуални полети (ПВП), това е разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището;
72.
„предполагаемо време на подход“ (expected approach time) е времето, в което органът за КВД очаква долитащо със закъснение въздухоплавателно средство, задържано над точката за изчакване, да я напусне, за да завърши подхода си за кацане. Действителното време на напускане на точката за изчакване ще зависи от разрешението за подход;
73.
„попълнен полетен план“ (filed flight plan - FPL) е план за полета във вида, представен на органа за обслужване на въздушното движение, попълнен от пилота или упълномощено лице, без каквито и да са последващи промени;
74.
„член на летателния екипаж“ (flight crew member) е правоспособен член на екипажа, на когото са възложени задължения от съществено значение за експлоатацията на дадено въздухоплавателно средство през полетното дежурство;
75.
„център за полетна информация“ (flight information centre) е орган, създаден за осигуряване на полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
76.
„район за полетна информация“ (flight information region) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
77.
„полетно-информационно обслужване“ (flight information service) е обслужване, предоставяно с цел подпомагане и даване на полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите;
78.
„полетно ниво“ (flight level - FL) е повърхност на постоянно атмосферно налягане, отнесена към специфична стойност на налягане, 1013,2 хектопаскала (hPa), и отделена от други такива повърхности посредством определени интервали от налягане;
79.
„полетен план“ (flight plan) е специфична информация, предоставяна на органите за обслужване на въздушното движение, отнасяща се за предстоящ полет или част от полет на въздухоплавателно средство;
80.
„видимост в полет“ (flight visibility) е видимостта от пилотската кабина на въздухоплавателното средство по направление на полета;
81.
„прогноза“ (forecast) е описание на метеорологичните условия, очаквани в конкретен момент или в период от време в определен район или част от въздушното пространство;
82.
„приземна видимост“ (ground visibility) е видимост на летището, докладвана от упълномощен наблюдател или от автоматични системи;
83.
„курс“ (heading) е направлението на надлъжната ос на въздухоплавателното средство, изразявано обикновено в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния, компасния или условния меридиан);
84.
„относителна височина“ (height) е вертикалното разстояние до дадено ниво, точка или обект, приет за точка, измерено от определена отправна точка;
85.
„вертолет“ (helicopter) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет главно чрез реакция на въздуха с един или няколко носещи винта, завъртани от силова установка около оси, намиращи се в приблизително вертикално положение;
86.
„въздушно пространство над открито море“ (high seas airspace) е въздушното пространство извън това над сухоземна територия и териториални морета, както е посочено в Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, Монтего Бей, 1982 г.);
87.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
88.
„полет по ППП“ (IFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за полети по прибори;
89.
„ПМУ“ (IMC) е съкращението, използвано за обозначаване на приборни метеорологични условия;
90.
„процедура за подход по прибори“ (instrument approach procedure - IAP) е поредица от предварително определени маневри, изпълнени по прибори съгласно изискванията за предпазване от препятствия, започваща от точката за начален подход или, ако е приложимо, от началото на определен маршрут за кацане (схема за долитане) и завършваща в точка, в която може да се извърши кацане, или ако такова не се извърши, в точка, за която са валидни критериите за минималната безопасна височина над препятствията при изчакване или по маршрута. Процедурите за подход по прибори се класифицират, както следва:
а)
процедура за неточен подход (Non-precision approach - NPA) е процедура за подход по прибори, при която се използва странично насочване, но не и вертикално насочване;
б)
процедура за подход с вертикално насочване (Approach procedure with vertical guidance - APV) е процедура по прибори, при която се използва странично и вертикално насочване, но не отговаря на изискванията, установени за точен подход и кацане;
в)
процедура за точен подход (Precision approach - PA) е процедура за подход по прибори, като се използва точно странично и вертикално насочване с минимуми, определени от категорията на експлоатация;
91.
„приборни метеорологични условия (ПМУ)“ (instrument meteorological conditions - IMC) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, като те са по-малки от минималните, установени за визуални метеорологични условия;
92.
„зона за кацане“ (landing area) е частта от работната площ, която е предназначена за кацане или излитане на въздухоплавателни средства;
93.
„ниво“ (level) е общ термин, отнасящ се до вертикалното положение на въздухоплавателно средство в полет, като в различни случаи може да означава относителна височина, абсолютна височина или полетно ниво;
94.
„маневрена площ“ (maneuvering area) е частта от летището, изключваща перона, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства;
95.
„режим (SSR)“ (mode (SSR) е условен индикатор, отнасящ се към специфични функции на запитващите сигнали, предавани от запитващите устройства на вторичните обзорни радари. Съществуват четири режима, посочени в приложение 10 на ИКАО: A, C, S и смесен режим;
96.
„работна площ“ (movement area) е частта от летището, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства, състояща се от маневрената площ и перона(ите);
97.
„нощ“ (night) е периодът между края на вечерния граждански полумрак и началото на сутрешния граждански полумрак. Когато центърът на слънчевия диск достигне позиция на 6 градуса под хоризонта, гражданският полумрак завършва вечер и започва сутрин;
98.
„препятствие“ (obstacle) са всички неподвижни (временни или постоянни) и подвижни обекти или части от тях, които:
а)
са разположени в зона, предназначена за движение на въздухоплавателни средства по повърхността; или
б)
се възвишават над определена повърхност, предназначена да осигури безопасността на въздухоплавателни средства в полет; или
в)
се намират извън горепосочените повърхности и са били оценени като опасни за въздухоплаването;
99.
„оперативна площадка“ (operating site) е площадка, избрана от оператора или командира за кацане, излитане и/или подемно-товарни операции;
100.
„командир“ (pilot-in-command) е пилотът, определен от оператора, а при въздухоплаване с общо предназначение - от собственика, да ръководи и да отговаря за безопасното изпълнение на полета;
101.
„барометрична височина“ (pressure-altitude) е атмосферно налягане, изразено в абсолютна височина, съответстваща на това налягане в стандартна атмосфера съгласно определението в приложение 8, част 1 към Чикагската конвенция;
102.
„неразрешена употреба на вещества“ (problematic use of substances) е употребата на едно или няколко психоактивни вещества от авиационния персонал по начин, който:
а)
представлява пряка опасност за употребилия ги или застрашава живота, здравето и благополучието на други хора; и/или
б)
причинява или задълбочава проблеми или разстройства от професионален, социален, психически или физически характер;
103.
„забранена зона“ (prohibited area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателни средства са забранени;
104.
„психоактивни вещества“ (psychoactive substances) са алкохолът, опиоидите, канабиноидите, успокоителните и приспивателните, кокаинът, другите психостимуланти, халюциногените и летливите разтворители, като се изключват кафето и тютюнът;
105.
„радар“ (radar) е устройство за радиооткриване, което осигурява информация за отдалечеността, азимута и/или височината на обекти;
106.
„задължителна радиозона“ (radio mandatory zone - RMZ) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което наличието и експлоатацията на радиооборудване са задължителни;
107.
„радионавигационно обслужване“ е обслужване, предоставящо посредством едно или повече радионавигационни средства насочваща информация или данни относно местоположението с цел ефикасна и безопасна експлоатация на въздухоплавателни средства;
108.
„радиотелефония“ (radiotelephony) e форма на радиовръзка, предназначена главно за обмен на информация в речева форма;
109.
„повтарящ се полетен план“ (repetitive flight plan - RPL) е полетен план за често повтарящи се, серийни, изпълнявани по разписание полети с еднакви основни елементи, представен от оператора, за съхранение и многократна употреба от органи за обслужване на въздушното движение;
110.
„точка за доклад“ (reporting point) е определено географско място, спрямо което може да бъде докладвано местоположението на въздухоплавателно средство;
111.
„ограничена зона“ (restricted area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателните средства са ограничени съгласно определени условия;
112.
„отсечка от маршрута“ (route segment) означава маршрут или част от маршрут на полет обикновено без междинно спиране;
113.
„писта за излитане и кацане (ПИК)“ (runway) е определен правоъгълен участък от наземно летище, подготвен за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
114.
„място за изчакване при пистата за излитане и кацане“ (runway-holding position) е определено място, осигуряващо защита на пистата за излитане и кацане, повърхността за ограничение на препятствията и критичната/чувствителната зона на системите ILS/MLS, на което рулиращите въздухоплавателни средства и превозните средства трябва да спрат и да изчакат, освен ако не е указано друго от летищната контролна кула;
115.
„хоризонтална видимост на пистата за излитане и кацане“ (runway visual range - RVR) е разстоянието, до което пилотът на въздухоплавателно средство, намиращо се на осовата линия на пистата за излитане и кацане, може да види маркировъчните знаци на повърхността на пистата или светлините, които я ограничават или маркират осовата ѝ линия;
116.
„персонал, свързан с безопасността“ (safety-sensitive personnel) означава лица, които могат да застрашат безопасността на въздухоплаването, ако те изпълняват своите задължения и функции по неправилен начин, като към тях спадат, но не само, членовете на екипажа, персоналът по техническо обслужване на въздухоплавателните средства и ръководителите на полети;
117.
„планер“ (sailplane) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет чрез аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при полета, чийто свободен полет не зависи от двигател, т.е. включително делтапланери, парапланери и други аналогични въздухоплавателни средства;
118.
„вторичен обзорен радар“ (secondary surveillance radar - SSR) е радарна система за наблюдение, използваща предаватели/приемници (запитващи устройства) и транспондери;
119.
„информация SIGMET“ (SIGMET information) е информацията, която се публикува от дадена метеорологична служба за наблюдение относно възникването или очакваното възникване на специфични климатични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полета на въздухоплавателно средство;
120.
„сигнална площадка“ (signal area) е площадка на летището, използвана за разполагане на земна сигнализация;
121.
„основна точка“ (significant point) е определено географско място, използвано при определяне на трасе за ОВД или маршрута на полета на въздухоплавателно средство, както и за други цели на навигацията и ОВД;
122.
„полет по особени правила за визуални полети“ (special VFR flight) е полет по правила за визуални полети, разрешен от орган за контрол на въздушното движение за изпълнение в границите на контролирана зона при метеорологични условия, които са по-лоши от визуалните метеорологични условия (ВМУ);
123.
„отклонено въздухоплавателно средство“ (strayed aircraft) е въздухоплавателно средство, което се е отклонило значително от своята планирана пътна линия или което докладва, че се е изгубило;
124.
„обзорен радар“ (surveillance radar) е радарно оборудване, използвано за определяне на местоположението на дадено въздухоплавателно средство по разстояние и азимут;
125.
„рулиране“ (taxiing) е движение на въздухоплавателно средство на собствена тяга по повърхността на летище или оперативна площадка, с изключение на излитане и кацане;
126.
„път за рулиране“ (taxiway) е определен път на сухопътно летище, предназначен за рулиране на въздухоплавателни средства и служещ за връзка между отделните части на летището, включително:
а)
пътека за рулиране на въздухоплавателното средство към стоянката (aircraft stand taxilane), която е част от перона, обозначена е като път за рулиране и е предназначена за осигуряване само на достъпа на въздухоплавателни средства до стоянките;
б)
перонен път за рулиране (apron taxiway), който е част от системата от пътеки за рулиране, разположен е на перона и е предназначен да осигури маршрута на рулиране през перона;
в)
път за рулиране за бързо излизане (rapid exit taxiway), който е път за рулиране, свързан с ПИК под остър ъгъл, позволяващ на кацащите самолети излизане от ПИК с по-голяма скорост отколкото по други извеждащи пътеки за рулиране, като по този начин се свежда до минимум времето на заемане на ПИК;
127.
„територия“ (territory) означава сухопътната територия и прилежащите ѝ териториални води, по отношение на които дадена държава има суверенни права, сюзеренна власт, протекция или мандат;
128.
„праг“ (threshold) е началото на частта от пистата, която е използваема за кацане;
129.
„общо разчетно изтекло време“ (total estimated elapsed time) означава:
а) за полети по правилата за полети по прибори- разчетното време, необходимо от излитането до прелитането над определена с навигационни средства зададена точка, от която се предвижда да започне процедурата на подхода за кацане по прибори, а ако няма навигационно средство, свързано с летището на местоназначение - до долитането над летището на местоназначение;
б) за полети по правилата за визуални полети (ПВП)- разчетното време от излитането до долитането над летището на местоназначение;
130.
„пътна линия“ (track) е проекцията на траекторията на полета на въздухоплавателно средство върху земната повърхност, направлението на която във всяка нейна точка обикновено се изразява в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния или условния меридиан);
131.
„препоръка за предотвратяване на сблъскване“ (traffic avoidance advice) е препоръка за маневриране, дадена от орган за обслужване на въздушното движение с цел да се помогне на пилота да избегне сблъскване;
132.
„информация за движението“ (traffic information) е информация, давана от органа за обслужване на въздушното движение, предупреждаваща пилота за други известни или наблюдавани въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на летището, които могат да се намират близо до неговото местоположение или набелязан маршрут за полет, и помагаща на пилота да избегне сблъскване;
133.
„точка за предаване на контрола“ (transfer of control point) е определена точка, намираща се по маршрута на полета на въздухоплавателно средство, в която отговорността за обслужването на това въздухоплавателно средство по контрол на въздушното движение се предава от един контролен орган или позиция на следващия(ата);
134.
„преходна абсолютна височина“ (transition altitude) е абсолютната височина, на която или под която положението на дадено въздухоплавателно средство във вертикална плоскост се контролира по отношение на абсолютната височина;
135.
„преходно ниво“ (transition level) е най-ниското ниво над преходната абсолютна височина, което може да се използва за полет;
136.
„задължителна транспондерна зона“ (transponder mandatory zone - TMZ) означава въздушно пространство с определени размери, в което наличието и експлоатацията на транспондери за докладване на барометричната височина са задължителни;
137.
„неидентифицирано въздухоплавателно средство“ (unidentified aircraft) е въздухоплавателно средство, наблюдавано или докладвано да извършва полет в дадена зона, чиято идентичност не е установена;
138.
„безпилотен неуправляем аеростат“ (unmanned free balloon) е безмоторно, безпилотно въздухоплавателно средство, което е по-леко от въздуха и се намира в свободен полет;
139.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети.
140.
„полет по ПВП“ (VFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за визуални полети;
141.
„видимост“ (visibility) означава видимост за въздухоплавателни цели, която се определя от по-голямата стойност от:
а)
най-голямото разстояние, на което черен обект с подходящи размери, разположен в близост до повърхността, може да се види и разпознае, когато се наблюдава на светъл фон;
б)
най-голямото разстояние, на което светлини с интензитет около 1 000 кандели (cd) могат да се видят и идентифицират на неосветен фон;
142.
„визуални метеорологични условия“ (visual meteorological conditions) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, съответстващи на установените минимуми или по-високи от тях;
143.
„ВМУ“ (VMC) е съкращението, използвано за обозначаване на визуални метеорологични условия.
Член 3
Съответствие
Държавите членки гарантират съответствието с общите правила и разпоредби, посочени в приложението към настоящия регламент, без да се засягат разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в член 14 от Регламент (ЕО) № 216/2008, и предпазните мерки, съдържащи се в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 4
Дерогации за специални операции
1. По искане на правни субекти, извършващи определени дейности, компетентните органи могат да предоставят на тези субекти дерогации от специфичните изисквания на настоящия регламент за следните дейности от обществен интерес и за обучението, необходимо за безопасното осъществяване на дейностите:
а)
полицейски и митнически мисии;
б)
мисии за наблюдение на въздушното движение и преследване;
в)
мисии за екологичен контрол, осъществявани от държавни органи или от тяхно име;
г)
операции за търсене и спасяване;
д)
медицински полети;
е)
евакуации;
ж)
борба с пожари;
з)
дерогации, които са необходими, за да се гарантира сигурността на полетите на държавни ръководители, министри и държавни служители от подобен ранг.
2. Компетентният орган, разрешил дерогацията, информира EASA за нейното естество най-късно два месеца, след като дерогацията е одобрена.
3. Настоящият член се прилага, без да се засягат разпоредбите на член 3, и може да се прилага и в случаите, когато дейностите, изброени в параграф 1, не могат да бъдат извършени като оперативно въздушно движение или когато те не могат по друг начин да се ползват от разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в настоящия регламент.
Член 5
Разлики
1. След влизането в сила на настоящия регламент и най-късно до датата, на която той става приложим, държавите членки:
а)
официално уведомяват ИКАО, че всички нотифицирани преди разлики по отношение на стандартите и препоръчаните практики на ИКАО, които попадат в обхвата на настоящия регламент, са оттеглени с изключение на тези, които се отнасят до основни интереси от политиката за сигурност и отбрана на държавите членки в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
уведомяват ИКАО за общоприетите разлики, съдържащи се в допълнението към приложението към настоящия регламент.
2. В съответствие с приложение 15 към Чикагската конвенция всяка държава членка публикува чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“ общоприетите разлики, за които е уведомена ИКАО в съответствие с параграф 1, буква б) от настоящия член, както и всякакви други разпоредби, необходими по съображения за въздушна отбрана и сигурност на местно ниво в съответствие с параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 6
Следене на измененията
1. След влизането в сила на настоящия регламент Комисията установява, с подкрепата на Евроконтрол и EASA, постоянен процес:
а)
за да се гарантира, че всички изменения, приети в рамките на Чикагската конвенция, които са от значение по отношение на предмета на настоящия регламент, се следят и анализират; както и
б)
за изготвяне при необходимост на предложения за изменения в приложението към настоящия регламент.
2. Разпоредбите на член 5 от настоящия регламент, отнасящи се до оттегляне на разлики, уведомяване за тях и публикуване в сборника „Аеронавигационна информация и публикация“, и на член 7 във връзка с изменения в приложението се прилагат по целесъобразност.
Член 7
Изменения в приложението
1. Внасянето на изменения в приложението се извършва в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
2. Измененията, посочени в параграф 1, могат да включват, но не само: изменения, необходими за гарантиране на последователността на правните разпоредби по време на бъдещо разширяване на съдържанието на настоящия регламент със съответни разпоредби на приложения и документи на ИКАО, различни от приложение 2, или промени, произтичащи от актуализирането на самите горепосочени приложения и документи на ИКАО или от промените в съответната съюзна правна уредба.
Член 8
Преходни и допълнителни мерки
1. Държави членки, приели преди влизането в сила на настоящия регламент разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, трябва да гарантират, че те са в съответствие с настоящия регламент.
2. За целите на настоящия член тези разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, не представляват разлика по Чикагската конвенция. Държавите членки публикуват тези допълнителни разпоредби, както и цялата уредба, оставена на решението на компетентен орган по силата на настоящия регламент, чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Те също така информират Комисията и EASA най-късно два месеца след влизането в сила на настоящия регламент, или при приемането на допълнителната разпоредба.
Член 9
Изисквания за безопасност
1. След влизането в сила на настоящия регламент и без да се засягат разпоредбите на член 7 държавите членки гарантират с цел поддържане или повишаване на съществуващите нива на безопасност, че в рамките на процес на управление на безопасността, обхващащ всички аспекти на прилагането на настоящия регламент, се извършва оценка на безопасността относно плана за прилагане която включва установяване на опасностите, оценка и ограничаване на риска, и която предхожда осъществяването на промени в прилаганите преди процедури. Това ограничаване може да включва прилагането на член 3.
Член 10
Изменения в регламенти (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 1265/2007, (ЕС) № 255/2010 и в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011
1. Регламент (ЕО) № 730/2006 се изменя, както следва:
а)
параграфи 3 и 4 от член 2 се заменят със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
4.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
2. Регламент (ЕО) № 1033/2006 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 2, точка 8 се заменя със следния текст:
„8.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“
б)
член 3, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Разпоредбите, посочени в приложението, се прилагат при предаването, приемането и разпространението на полетните планове за всеки полет, предмет на настоящия регламент, и при всички промени на основните позиции в полетен план в предполетна фаза в съответствие с настоящия регламент.“;
в)
заглавието и точка 1 от приложението се заменят със следния текст:
„Разпоредби, посочени в член 3, параграф 1
1.
Раздел 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012 на Комисията (4).
3. Регламент (ЕО) № 1794/2006 се изменя, както следва:
а)
букви в) и г) от член 2 се заменят със следния текст:
„в)
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
г)
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
4. Регламент (ЕО) № 1265/2007 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 5 се заменя със следния текст:
„5.
„полети, изпълнявани по правилата за визуални полети“ (полети по ПВП) означава всички полети, изпълнявани по правилата за визуални полети;“.
5. Регламент (ЕС) № 255/2010 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 3 се заменя със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“.
6. Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 се изменя, както следва:
а)
позоваването в приложение II, точка 4, буква а) на „приложение 2 относно правилата за полети, 10-о издание от юли 2005 г.“ се заменя с позоваване на „Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012.“;
б)
позоваването в приложение II, точка 4, буква в), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“;
в)
позоваването в приложение III, точка 2, буква б), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“.
Член 11
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 4 декември 2012 г.
2. Чрез дерогация от втора алинея от параграф 1 държавите членки могат да решат да не прилагат разпоредбите на настоящия регламент до 4 декември 2014 г.
Когато държава членка се възползва от тази възможност, тя уведомява Комисията и EASA в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 за причините за дерогацията и нейната продължителност, както и за предвиждания график за прилагане на настоящия регламент.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 септември 2012 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 923/2012
z 26. septembra 2012,
ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá lietania a prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov v letovej prevádzke a ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 a nariadenia (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EÚ) č. 255/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (1), a najmä na jeho článok 4 písm. a) a b),
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (2) (ďalej len „základné nariadenie EASA“), a najmä na jeho články 8 a 8b a prílohu Vb,
keďže:
(1)
Podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 a nariadenia (ES) č. 216/2008 je Komisia povinná prijať vykonávacie predpisy s cieľom prijímať primerané ustanovenia o pravidlách lietania na základe noriem a odporúčaných postupov Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), ako aj harmonizovať uplatňovanie klasifikácie vzdušného priestoru podľa ICAO s cieľom zabezpečiť plynulé poskytovanie bezpečných a efektívnych služieb letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho neba.
(2)
Eurocontrol bol poverený v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (3), aby pomáhal Komisii pri príprave vykonávacích predpisov, ktorými sa ustanovujú vhodné ustanovenia o pravidlách lietania na základe noriem ICAO a odporúčaných postupov, a aby harmonizoval uplatňovanie klasifikácie vzdušného priestoru podľa ICAO.
(3)
V súlade s článkom 1 ods. 3 a článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004 a článkom 2 nariadenia (ES) č. 216/2008 by iniciatíva jednotného európskeho neba mala pomáhať členským štátom pri plnení ich povinností na základe Chicagskeho dohovoru z roku 1944 o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagsky dohovor“) zabezpečovaním spoločného výkladu a vykonávania.
(4)
Cieľom nariadenia (ES) č. 551/2004 je podporiť koncepciu integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie a zároveň zabezpečiť účinné a bezpečné vykonávanie manažmentu letovej prevádzky. Tento cieľ je obzvlášť dôležitý pre rýchlu implementáciu funkčných blokov vzdušného priestoru v rámci jednotného európskeho neba.
(5)
Výsledok práce spoločnej skupiny zriadenej Komisiou, organizáciou Eurocontrol a ICAO, v ktorom sa odrážajú rozdiely jednotlivých členských štátov vo vzťahu k normám ICAO týkajúcim sa pravidiel lietania a príslušných ustanovení leteckých navigačných služieb, podporuje potrebu štandardizácie spoločných pravidiel a odlišností v súvislosti s jednotným európskym nebom.
(6)
V záujme zaistenia bezpečnej, efektívnej a rýchlej medzinárodnej letovej prevádzky a podpory funkčných blokov vzdušného priestoru by všetci účastníci jednotného európskeho neba mali dodržiavať spoločný súbor pravidiel. Kľúčovým príspevkom k bezpečnosti cezhraničnej prevádzky je ďalej vytvorenie transparentného regulačného systému, ktorý účastníkom poskytne právnu istotu a predvídateľnosť. Na tieto účely by sa mali vytvoriť štandardizované pravidlá lietania a príslušné prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov leteckej prevádzky a v prípade potreby by ich mali doplniť usmerňujúce materiály a/alebo prijateľné spôsoby plnenia požiadaviek.
(7)
Na dosiahnutie týchto cieľov by členské štáty mali oznamovať ICAO iba spoločne dohodnuté európske rozdiely v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Únie. Tieto rozdiely by sa mali určovať a monitorovať v rámci trvalého postupu.
(8)
Ak členské štáty, ktoré prijali dodatočné ustanovenia doplňujúce normy ICAO, považujú tieto ustanovenia naďalej za nevyhnutné a ak tieto dodatočné ustanovenia nepredstavujú rozdiel podľa Chicagskeho dohovoru alebo v porovnaní s platnými právnymi predpismi Únie, mali by tieto ustanovenia naďalej uplatňovať, kým sa nimi nebudú zaoberať príslušné ustanovenia Únie.
(9)
Uplatňovaním tohto nariadenia by nemali byť dotknuté povinnosti a práva členských štátov nad šírym morom v súlade s článkom 12 Chicagskeho dohovoru, a najmä s prílohou 2 k Chicagskemu dohovoru, ako aj povinnosti členských štátov a Únie na základe Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve a povinnosti členských štátov na základe Dohovoru o medzinárodných pravidlách na zabránenie zrážkam na mori z roku 1972.
(10)
V súlade s článkom 1 ods. 2 rámcového nariadenia (ES) č. 549/2004 sa regulačný rámec pre zriadenie jednotného európskeho neba nevzťahuje na vojenskú prevádzku a výcvik.
(11)
Toto nariadenie sa nezaoberá existujúcim postupom zmeny a doplnenia noriem ICAO a odporúčaných postupov v rámci Chicagskeho dohovoru.
(12)
Rozšírenie pôsobnosti EASA na bezpečnosť manažmentu letovej prevádzky si vyžaduje zhodu medzi prípravou vykonávacích predpisov podľa nariadení (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 216/2008.
(13)
S cieľom zabezpečiť zhodu medzi transpozíciou ustanovení prílohy 2 k Chicagskemu dohovoru stanovenou v tomto nariadení a budúcimi ustanoveniami vychádzajúcimi z ostatných príloh k Chicagskemu dohovoru, ktoré budú súčasťou ďalších etáp práce, ako aj vykonávanie budúcich predpisov Únie by sa pôvodné ustanovenia mali v prípade potreby opätovne prehodnotiť.
(14)
V prípade potreby by sa mali aktualizovať ďalšie právne predpisy Únie, aby odkazovali na toto nariadenie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Zámerom tohto nariadenia je stanoviť spoločné pravidlá lietania a prevádzkové predpisy týkajúce sa služieb a postupov leteckej prevádzky, ktoré sa uplatňujú na všeobecnú letovú prevádzku v rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 551/2004.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje najmä na používateľov vzdušného priestoru a lietadlá vykonávajúce všeobecnú letovú prevádzku:
a)
ktoré lietajú do Únie, v rámci Únie alebo odlietajú z Únie;
b)
ktoré majú značky štátnej príslušnosti a registrové značky členského štátu Únie a lietajú v akomkoľvek vzdušnom priestore tak, že neporušujú pravidlá zverejnené krajinou, ktorá si uplatňuje právomoc nad prelietavaným územím.
3. Toto nariadenie sa tiež uplatňuje na príslušné orgány členských štátov, poskytovateľov leteckých navigačných služieb a príslušný pozemný personál podieľajúci sa na prevádzkových činnostiach lietadla.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„presnosť“ znamená stupeň zhody medzi odhadovanou alebo nameranou hodnotou a skutočnou hodnotou;
2.
„ADS-C dohoda“ znamená plán hlásení, ktorým sa stanovujú podmienky hlásenia údajov ADS-C (t. j. údajov potrebných pre stanovište letových prevádzkových služieb, a frekvencia hlásení ADS-C, ktoré musia byť dohodnuté pred použitím ADS-C pri poskytovaní letových prevádzkových služieb);
3.
„poradný vzdušný priestor“ znamená vzdušný priestor stanovených rozmerov alebo stanovená trať, kde je k dispozícii letová poradná služba;
4.
„poradná trať“ znamená stanovenú trať, na ktorej je k dispozícii letová poradná služba;
5.
„akrobatický let“ znamená úmyselne vykonávané manévre lietadla charakterizované prudkými zmenami jeho priestorovej polohy, nezvyčajnou priestorovou polohou alebo nezvyčajnými zmenami rýchlosti, ktoré nie sú potrebné pre bežný let ani pre inštruktáž s cieľom vydávania preukazov spôsobilosti alebo kvalifikačných kategórií okrem kvalifikačnej kategórie na leteckú akrobaciu;
6.
„letisko“ je vymedzená plocha (vrátane budov, zariadení a vybavenia) na zemi alebo na vode, alebo na pevnej, upevnenej príbrežnej alebo plávajúcej konštrukcii, určená buď úplne, alebo čiastočne na prílety, odlety a pohyby lietadiel na zemi;
7.
„letisková služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky pre letiskovú prevádzku;
8.
„letisková riadiaca veža“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky letiskovej prevádzke;
9.
„letisková prevádzka“ znamená celú prevádzku na prevádzkovej ploche letiska a všetky lietadlá letiace v blízkosti letiska. K lietadlám prevádzkovaným v blízkosti letiska patria okrem iného lietadlá prilietajúce do letiskového okruhu alebo odlietajúce z neho;
10.
„letiskový okruh“ je stanovená letová dráha, po ktorej má letieť lietadlo letiace v blízkosti letiska;
11.
„okrsok letiska“ znamená vzdušný priestor so stanovenými rozmermi okolo letiska na ochranu letiskovej prevádzky;
12.
„letecké práce“ znamenajú prevádzku lietadla, pri ktorej sa lietadlo využíva na špecializované služby, ako napríklad služby v rámci poľnohospodárstva, stavebníctva, fotografovania, zememeračstva, pozorovania a hliadkovania, vyhľadávania a zachraňovania alebo leteckej reklamy atď.;
13.
„letecká informačná príručka (AIP)“ je príručka vydaná štátom alebo ním povereným orgánom, obsahujúca letecké informácie trvalého charakteru dôležité pre leteckú prevádzku;
14.
„letecká pohyblivá služba“ je pohyblivá služba medzi leteckými a lietadlovými stanicami alebo medzi lietadlovými stanicami navzájom, na ktorej sa môžu zúčastňovať i stanice záchranných prostriedkov. Na tejto službe sa môžu zúčastňovať aj núdzové polohové rádiomajáky na pátranie a záchranu na stanovených tiesňových a núdzových frekvenciách;
15.
„letecká stanica“ je pozemná stanica leteckej pohyblivej služby. V určitých prípadoch sa môže letecká stanica umiestniť napríklad na palube lode alebo na plošine na mori;
16.
„letún“ je motorové lietadlo ťažšie ako vzduch, ktorého vztlak potrebný na let vzniká prevažne pôsobením aerodynamických síl na nosné plochy, pričom tieto plochy zostávajú za daných podmienok letu voči lietadlu nepohyblivé;
17.
„palubný protizrážkový systém (ACAS)“ je lietadlový systém založený na využití signálov odpovedača sekundárneho prehľadového radaru (SSR), ktorý pracuje nezávisle od pozemných zariadení a poskytuje pilotovi upozornenie na potenciálne konfliktné lietadlá vybavené odpovedačom SSR;
18.
„lietadlo“ znamená zariadenie schopné pohybu v atmosfére následkom iných reakcií, ako sú reakcie vzduchu voči zemskému povrchu;
19.
„lietadlová adresa“ je jedinečná 24-bitová kombinácia dostupná na pridelenie lietadlu na účely spojenia lietadlo-zem, navigácie a prehľadu o prevádzke;
20.
„meteorologické pozorovanie počas letu“ je hodnotenie jedného alebo viacerých meteorologických prvkov uskutočnené z lietadla počas letu;
21.
„AIRMET informácia“ je informácia pripravovaná meteorologickou výstražnou službou, upozorňujúca na vybrané pozorované alebo predpovedané meteorologické javy na trati, ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť letov uskutočňovaných v nízkych hladinách a ktoré neboli zahrnuté do predpovede pre lety v nízkych hladinách v príslušnej letovej informačnej oblasti alebo podoblasti;
22.
„spojenie lietadlo-zem“ znamená obojsmerné spojenie medzi lietadlom a stanicami alebo miestami na povrchu zeme;
23.
„riadiaca rádiostanica pri spojení lietadlo-zem“ je letecká telekomunikačná stanica, ktorá má hlavnú zodpovednosť za spojenie týkajúce sa prevádzky a riadenia lietadiel v danom priestore;
24.
„letové hlásenie“ je hlásenie z lietadla počas letu zostavené v súlade s požiadavkami na hlásenie polohy a hlásenie prevádzkových a/alebo meteorologických údajov;
25.
„rolovanie vo vzduchu“ je pohyb vrtuľníka alebo lietadla VTOL nad povrchom letiska spravidla s využívaním prízemného efektu pri rýchlosti spravidla menšej ako 37 km/h (20 kt);
26.
„letová prevádzka“ sú všetky lietadlá počas letu alebo pohybujúce sa na prevádzkovej ploche letiska;
27.
„letová poradná služba“ je služba poskytovaná v letovom poradnom vzdušnom priestore na zabezpečenie rozstupov, ak je to uskutočniteľné, medzi lietadlami letiacimi podľa letových plánov na let IFR;
28.
„letové povolenie“ znamená povolenie oprávňujúce veliteľa lietadla vykonať let alebo v lete pokračovať podľa podmienok určených stanovišťom riadenia letovej prevádzky;
29.
„inštrukcie riadenia letovej prevádzky“ sú príkazy vydané riadením letovej prevádzky s cieľom požiadať pilota, aby vykonal určitú činnosť;
30.
„služba riadenia letovej prevádzky“ znamená službu poskytovanú na účely:
a)
zabraňovania zrážkam:
1.
medzi lietadlami a
2.
medzi lietadlami a prekážkami na prevádzkovej ploche a
b)
urýchlenia a udržania usporiadaného toku letovej prevádzky;
31.
„stanovište riadenia letovej prevádzky“ je všeobecný výraz, ktorý znamená buď oblastné stredisko riadenia, približovacie stanovište riadenia, alebo letiskovú riadiacu vežu;
32.
„letová prevádzková služba (ATS)“ je všeobecný výraz, ktorý znamená letovú informačnú službu, pohotovostnú službu, letovú poradnú službu, službu riadenia letovej prevádzky (oblastnú službu riadenia, približovaciu službu riadenia alebo letiskovú službu riadenia);
33.
„priestory letových prevádzkových služieb“ sú abecedne označené vzdušné priestory stanovených rozmerov, v rámci ktorých sa môžu vykonávať určité druhy letov a pre ktoré sú vymedzené letové prevádzkové služby a pravidlá prevádzky;
34.
„ohlasovňa letových prevádzkových služieb“ znamená stanovište zriadené na prijímanie hlásení týkajúcich sa letových prevádzkových služieb a prijímanie letových plánov predkladaných pred odletom;
35.
„stanovište letových prevádzkových služieb“ je všeobecný výraz, ktorý znamená buď stanovište riadenia letovej prevádzky, letové informačné stredisko, alebo ohlasovňu letových prevádzkových služieb;
36.
„letová cesta“ je riadená oblasť alebo jej časť zriadená v podobe koridoru;
37.
„pohotovostná služba“ je služba zabezpečujúca poskytovanie informácií príslušným organizáciám o lietadlách, ktorým sa má poskytnúť pátracia a záchranná služba, a spoluprácu s týmito organizáciami podľa potreby;
38.
„náhradné letisko“ je letisko, na ktoré môže lietadlo pokračovať v lete, ak je buď nemožné alebo nevhodné pokračovať v lete, alebo pristáť na letisku zamýšľaného pristátia. K náhradným letiskám patrí:
a)
„náhradné letisko pri vzlete“ je náhradné letisko, na ktorom môže lietadlo pristáť, ak je to krátko po vzlete nevyhnutné a ak nemožno použiť letisko vzletu;
b)
„náhradné letisko na trati“ je letisko, na ktorom lietadlo bude môcť pristáť, ak sa na trati dostane do mimoriadnej alebo núdzovej situácie;
c)
„náhradné letisko na trati pri prevádzke ETOPS“ je vhodné a primerané letisko umožňujúce letúnu pristáť v prípade vysadenia motora alebo iných neštandardných alebo núdzových podmienok na trati pri prevádzke ETOPS;
d)
„cieľové náhradné letisko“ je náhradné letisko, na ktoré môže lietadlo pokračovať v lete, ak je buď nemožné, alebo nevhodné pristáť na plánovanom letisku pristátia;
39.
„nadmorská výška“ je vertikálna vzdialenosť hladiny, bodu alebo predmetu považovaného za bod, meraná od strednej hladiny mora (MSL);
40.
„približovacia služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky pre riadené lety prilietavajúcich a odlietavajúcich lietadiel;
41.
„približovacie stanovište riadenia“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky riadeným letom prilietavajúcim na jedno alebo viaceré letiská alebo z neho/nich odlietavajúcim;
42.
„odbavovacia plocha“ je vymedzená plocha určená na umiestnenie lietadiel na účely nastupovania alebo vystupovania cestujúcich, nakladania a vykladania pošty alebo nákladu, dopĺňania paliva, parkovania alebo údržby;
43.
„oblastné stredisko riadenia (ACC)“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky riadeným letom v riadených oblastiach pod jeho právomocou;
44.
„oblastná služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky poskytovanú riadeným letom v riadených oblastiach;
45.
„priestorová navigácia (RNAV)“ znamená spôsob navigácie, ktorý umožňuje prevádzku lietadla po akejkoľvek požadovanej dráhe letu vnútri dosahu pozemných alebo kozmických navigačných zariadení alebo v rozsahu možností sebestačného vybavenia lietadla alebo ich kombináciou;
46.
„trať letových prevádzkových služieb (ATS)“ je stanovená trať, určená na usmerňovanie toku letovej prevádzky podľa potrieb na poskytovanie letových prevádzkových služieb;
47.
„automatické závislé sledovanie - vysielanie (ADS-B)“ sú prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu lietadlá, letiskové vozidlá a iné objekty automaticky vysielať a/alebo prijímať údaje, ako je identifikácia, poloha, a ďalšie náležité údaje vo vysielacom režime prostredníctvom dátového prenosu;
48.
„automatické závislé sledovanie - kontrakt (ADS-C)“ sú prostriedky, prostredníctvom ktorých sa budú dátovým prenosom vymieňať podmienky dohody ADS-C medzi pozemným systémom a lietadlom, pričom dohoda ADS-C určuje, za akých podmienok sa má začať odovzdávanie hlásení ADS-C a ktoré údaje majú hlásenia obsahovať;
49.
„automatická informačná služba v koncovej riadenej oblasti (ATIS)“ je automatické poskytovanie platných pravidelných informácií prilietavajúcim a odlietavajúcim lietadlám počas 24 hodín alebo iného stanoveného času:
a)
„dátový prenos automatickej informačnej služby v koncovej riadenej oblasti (D-ATIS)“ je poskytovanie služby ATIS dátovým prenosom;
b)
„hlasová automatická informačná služba v koncovej riadenej oblasti (Voice-ATIS)“ je poskytovanie ATIS prostredníctvom nepretržite sa opakujúceho rozhlasového vysielania;
50.
„výška základne najnižšej vrstvy oblačnosti“ je výška základne najnižšej vrstvy oblačnosti nad zemou alebo vodou pod 6 000 m (20 000 ft), pokrývajúca viac ako polovicu oblohy;
51.
„bod prechodu“ je bod, v ktorom sa od lietadla letiaceho na úseku trate letových prevádzkových služieb určenom zariadeniami VOR (VHF všesmerový rádiomaják) očakáva, že zmení navigačné vedenie lietadla zo zariadenia VOR za lietadlom na najbližšie navigačné vedenie lietadla zariadením VOR pred lietadlom;
52.
„medza povolenia“ je bod, do ktorého platí letové povolenie;
53.
„prevádzkovo význačná oblačnosť“ je oblačnosť s výškou základne oblačnosti pod 1 500 m (5 000 ft) alebo pod najvyššou minimálnou sektorovou nadmorskou výškou, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia, alebo oblaky typu kumulonimbus alebo vežovitý kumulus bez ohľadu na výšku ich základne;
54.
„kód (SSR)“ je číslo priradené určitej skupine impulzných signálov odpovede vysielanej odpovedačom v móde A alebo C;
55.
„príslušný orgán“ je orgán určený členským štátom, oprávnený zabezpečovať dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia;
56.
„riadená oblasť“ je riadený vzdušný priestor siahajúci nahor od stanovenej výšky nad zemou;
57.
„riadené letisko“ je letisko, na ktorom sa poskytuje služba riadenia letovej prevádzky letiskovej prevádzke bez ohľadu na existenciu riadeného okrsku;
58.
„riadený vzdušný priestor“ je vzdušný priestor stanovených rozmerov, v rámci ktorého sa poskytuje služba riadenia letovej prevádzky v súlade s klasifikáciou vzdušného priestoru;
59.
„riadený let“ je každý let, ktorý je predmetom letového povolenia;
60.
„dátové spojenie riadiaci-pilot (CPDLC)“ je spôsob spojenia medzi riadiacim letovej prevádzky a pilotom použitím dátového prenosu pre spojenie ATC;
61.
„riadený okrsok“ je riadený vzdušný priestor siahajúci od povrchu zeme do stanovenej výšky;
62.
„cestovné stúpanie“ je technika letu lietadla, ktorá má za následok rovnomerné zväčšovanie výšky v závislosti od zmenšovania hmotnosti lietadla;
63.
„cestovná hladina“ je hladina udržiavaná lietadlom počas značnej časti letu;
64.
„platný letový plán (CPL)“ je letový plán zahŕňajúci prípadné zmeny spôsobené neskôr vydanými povoleniami;
65.
„nebezpečný priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v rámci ktorého sa môžu v určitom čase vykonávať aktivity nebezpečné pre let lietadla;
66.
„spojenie dátovým prenosom“ je forma spojenia určená na výmenu správ dátovým prenosom;
67.
„údaj“ znamená všetky veličiny alebo súbor veličín, ktoré môžu slúžiť ako referencia alebo základ výpočtu ďalších veličín;
68.
„povolenie na let po prúde“ je povolenie udelené lietadlu stanovišťom riadenia letovej prevádzky, ktoré v danom čase nie je riadiacim stanovišťom daného lietadla;
69.
„predpokladaný čas letu“ je predpokladaný čas potrebný na pokračovanie letu z jedného významného bodu do ďalšieho;
70.
„predpokladaný čas začatia rolovania“ znamená predpokladaný čas, keď sa lietadlo začne pohybovať v súvislosti s odletom;
71.
„predpokladaný čas príletu“ znamená v prípade letov IFR čas, v ktorom sa predpokladá, že lietadlo priletí nad stanovený bod vymedzený vzťahom k rádionavigačným zariadeniam, z ktorého sa predpokladá začatie prístrojového priblíženia. Ak nie je bod vyznačený rádionavigačným zariadením na letisku, čas príletu lietadla nad letisko. V prípade letov VFR čas, v ktorom sa predpokladá, že lietadlo priletí nad letisko;
72.
„predpokladaný čas priblíženia“ je čas, v ktorom stanovište ATC predpokladá, že lietadlo po vyčkávaní opustí vyčkávací fix na dokončenie svojho priblíženia na pristátie. Skutočný čas opustenia vyčkávacieho fixu závisí od povolenia priblíženia;
73.
„podaný letový plán (FPL)“ je letový plán predložený stanovišťu ATS pilotom alebo určeným zástupcom bez akýchkoľvek neskorších zmien;
74.
„člen letovej posádky“ je člen posádky s príslušným preukazom spôsobilosti, ktorý je počas času letovej služby poverený povinnosťami potrebnými na prevádzku lietadla;
75.
„letové informačné stredisko“ je stanovište zriadené na poskytovanie letovej informačnej služby a pohotovostnej služby;
76.
„letová informačná oblasť“ znamená vzdušný priestor stanovených rozmerov, v rámci ktorého sa poskytuje letová informačná služba a pohotovostná služba;
77.
„letová informačná služba“ je služba určená na poskytovanie rád a informácií na bezpečné a efektívne vykonávanie letov;
78.
„letová hladina“ je hladina stáleho atmosférického tlaku, ktorá sa vzťahuje na stanovený tlakový údaj 1 013,2 hektopascalu (hPa), oddelená od ostatných takých hladín stanovenými tlakovými intervalmi;
79.
„letový plán“ sú stanovené údaje o zamýšľanom lete alebo časti letu lietadla, ktoré sa predkladajú stanovištiam letových prevádzkových služieb;
80.
„letová dohľadnosť“ znamená dohľadnosť dopredu z kabíny lietadla počas letu;
81.
„predpoveď - meteorologická“ znamená súhrn údajov o očakávaných meteorologických podmienkach v určitom čase alebo období v určenej oblasti alebo časti vzdušného priestoru;
82.
„prízemná dohľadnosť“ je dohľadnosť na letisku hlásená oprávneným pozorovateľom alebo automatickými systémami;
83.
„kurz“ je smer pozdĺžnej osi lietadla spravidla vyjadrovaný v stupňoch od severu (zemepisného, magnetického, kompasového alebo sieťového);
84.
„výška“ je vertikálna vzdialenosť hladiny, bodu alebo predmetu považovaného za bod, meraná od stanoveného údaja;
85.
„vrtuľník“ je lietadlo ťažšie ako vzduch, schopné letieť prevažne pôsobením aerodynamických síl, vznikajúcich na jednom alebo na viacerých poháňaných rotoroch, ktorých osi sú v podstate zvislé;
86.
„vzdušný priestor nad šírym morom“ je vzdušný priestor mimo územia súše a pobrežných vôd, ako sa stanovuje v Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve (Montego Bay z roku 1982);
87.
„IFR“ je skratka používaná na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;
88.
„let IFR“ je let vykonávaný v súlade s pravidlami letu podľa prístrojov;
89.
„IMC“ je skratka používaná na označenie meteorologických podmienok na let podľa prístrojov;
90.
„postup priblíženia podľa prístrojov (IAP)“ je séria vopred stanovených manévrov vykonávaných podľa údajov letových prístrojov, ktoré zabezpečujú stanovenú ochranu od prekážok od fixu počiatočného priblíženia, prípadne od začiatku stanovenej príletovej trate k bodu, z ktorého možno vykonať pristátie; ak nemožno vykonať pristátie, až do polohy, v ktorej sa aplikujú kritériá bezpečných výšok nad prekážkami pri vyčkávaní alebo pri lete na preletovej trati. Postupy priblíženia podľa prístrojov sa klasifikujú takto:
a)
Nie-presné priblíženie (NPA) znamená postup priblíženia podľa prístrojov s použitím smerového vedenia, ale bez použitia vertikálneho vedenia.
b)
Priblíženie s vertikálnym vedením (APV) znamená postup podľa prístrojov s použitím smerového a vertikálneho vedenia, ktoré nespĺňa požiadavky stanovené na presné priblíženie a pristátie.
c)
Presné priblíženie (PA) znamená postup priblíženia podľa prístrojov s použitím presného smerového a vertikálneho vedenia pri určitých minimách, podľa kategórie prevádzky;
91.
„meteorologické podmienky na let podľa prístrojov (IMC)“ sú meteorologické podmienky vyjadrené dohľadnosťou, vzdialenosťou od oblačnosti a výškou základne najnižšej vrstvy oblačnosti, ktoré sú horšie ako stanovené minimá meteorologických podmienok na let za viditeľnosti;
92.
„pristávacia plocha“ je tá časť pohybovej plochy, ktorá je určená na pristátie alebo vzlet lietadla;
93.
„hladina“ je všeobecný výraz vzťahujúci sa na vertikálnu polohu lietadla počas letu, ktorý znamená buď výšku, nadmorskú výšku, alebo letovú hladinu;
94.
„prevádzková plocha“ je časť letiska určená na vzlety, pristátia a rolovanie lietadiel s výnimkou odbavovacích plôch;
95.
„mód (SSR)“ je ustálené označenie vzťahujúce sa na špecifické funkcie dotazovacích signálov vysielaných dotazovačom SSR. V prílohe 10 k ICAO sa stanovujú štyri módy: A, C, S a intermód;
96.
„pohybová plocha“ je časť letiska určená na vzlety, pristátia a rolovanie lietadiel, zahŕňajúca prevádzkovú plochu a odbavovaciu plochu (plochy);
97.
„noc“ je časový úsek medzi koncom občianskeho súmraku a začiatkom občianskeho svitania. Občiansky súmrak sa končí večer, keď sa stred slnečného kotúča nachádza 6 stupňov nad obzorom, a začína sa ráno, keď sa stred slnečného kotúča nachádza 6 stupňov pod obzorom;
98.
„prekážka“ znamená všetky pevné (dočasné aj trvalé) a pohyblivé objekty alebo ich časti, ktoré:
a)
sa nachádzajú v priestore určenom na pohyb lietadla po ploche alebo
b)
prevyšujú vymedzené plochy určené na zaistenie bezpečnosti lietadiel počas letu, alebo
c)
sa nachádzajú mimo týchto vymedzených plôch a ktoré boli vyhodnotené ako nebezpečné pre leteckú prevádzku;
99.
„miesto prevádzky“ znamená miesto, ktoré zvolil prevádzkovateľ alebo veliaci pilot na pristátie, vzlet a/alebo prevádzku so zdvíhacím zariadením;
100.
„veliteľ lietadla“ je pilot určený prevádzkovateľom lietadla alebo v prípade všeobecného letectva vlastníkom lietadla, ktorý zodpovedá za plnenie povinností veliteľa a za bezpečné vykonanie letu;
101.
„tlaková nadmorská výška“ znamená atmosférický tlak vyjadrený nadmorskou výškou zodpovedajúcou danému tlaku podľa štandardnej atmosféry, ako sa vymedzuje v časti 1 prílohy 8 k Chicagskemu dohovoru;
102.
„zneužívanie psychoaktívnych látok“ je užívanie jednej alebo viacerých psychoaktívnych látok leteckým personálom takým spôsobom, ktorý:
a)
predstavuje priame nebezpečenstvo pre užívateľa alebo ohrozuje životy, zdravie a pohodu iných a/alebo
b)
spôsobuje alebo zhoršuje pracovné, sociálne, psychické alebo fyzické problémy a poruchy;
103.
„zakázaný priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi nad pozemnými plochami alebo pobrežnými vodami štátu, v ktorom je zakázaná prevádzka letov s lietadlom;
104.
„psychoaktívne látky“ sú alkohol, opiáty, kanabinoidy, sedatíva a hypnotiká, kokaín, iné psychostimulanty, halucinogény a prchavé rozpúšťadlá, avšak nezahŕňajú kávu ani tabak;
105.
„radar“ je rádiové detekčné zariadenie, ktoré poskytuje informácie o vzdialenosti, smere a/alebo výške objektov;
106.
„zóna s povinným rádiovým vybavením (RMZ)“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v ktorom je povinné mať na palube a v prevádzke rádiové vybavenie;
107.
„rádionavigačná služba“ je služba poskytujúca informácie na vedenie lietadla alebo údaje o polohe slúžiace na efektívne a bezpečné vykonávanie letov, založená na jednom alebo viacerých rádionavigačných zariadeniach;
108.
„rádiotelefónia“ je forma rádiového spojenia určeného predovšetkým na výmenu informácií v podobe reči;
109.
„stály letový plán“ znamená letový plán týkajúci sa série často sa opakujúcich, pravidelne vykonávaných jednotlivých letov s rovnakými základnými charakteristikami, ktorý prevádzkovateľ predkladá stanovištiam ATS na uchovanie a opakované použitie;
110.
„hlásny bod“ znamená stanovené zemepisné miesto, vzhľadom na ktoré sa môže hlásiť poloha lietadla;
111.
„obmedzený priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi nad pozemnými plochami alebo pobrežnými vodami štátu, v rámci ktorého je vykonávanie letov s lietadlom obmedzené v súlade s určitými konkrétnymi podmienkami;
112.
„úsek trate“ znamená trať alebo časť trate, na ktorej sa lety zvyčajne vykonávajú bez medziľahlej zastávky;
113.
„vzletová a pristávacia dráha“ je vymedzená obdĺžniková plocha na pozemnom letisku, upravená na pristávanie a vzlety lietadiel;
114.
„vyčkávacie miesto pred vzletovou a pristávacou dráhou“ je označené miesto určené na ochranu vzletovej a pristávacej dráhy, prekážkovej roviny alebo kritického/citlivého priestoru ILS/MLS, na ktorom rolujúce lietadlá a vozidlá musia zastaviť a vyčkávať, ak nedostali iné povolenie od letiskovej riadiacej veže;
115.
„dráhová dohľadnosť (RVR)“ je vzdialenosť, na ktorú pilot lietadla na osovej čiare vzletovej a pristávacej dráhy môže vidieť značky alebo svetelné návestidlá vyznačujúce vzletovú a pristávaciu dráhu alebo jej osovú čiaru;
116.
„personál, od ktorého závisí bezpečnosť v letectve“ sú osoby, ktoré môžu pri nedôslednom plnení svojich povinností a funkcií ohroziť bezpečnosť letectva. Ide najmä o členov posádok, personál údržby lietadiel a riadiacich letovej prevádzky;
117.
„vetroň“ znamená lietadlo ťažšie ako vzduch, pri ktorom vztlak potrebný na let vykonávajú aerodynamické sily na jeho nepohyblivých nosných plochách a ktorého voľný let nie je závislý od motora, pričom zahŕňa aj závesné klzáky, padákové klzáky a ďalšie porovnateľné stroje;
118.
„sekundárny prehľadový radar (SSR)“ znamená systém prehľadového radaru, ktorý využíva vysielače (dotazovače, odpovedače) a prijímače;
119.
„informácie SIGMET“ sú výstražné informácie vydané pracoviskom meteorologickej výstražnej služby o výskyte alebo predpokladanom výskyte stanovených meteorologických javov na trati, ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť prevádzky lietadiel;
120.
„návestná plocha“ je plocha na letisku určená na vystavenie pozemných návestidiel;
121.
„význačný bod“ znamená stanovené geografické miesto používané na vymedzenie trate ATS, dráhy letu lietadla alebo na iné účely navigácie a ATS;
122.
„zvláštny let VFR“ je let VFR, ktorému služba riadenia letovej prevádzky vydala povolenie na let v riadenom okrsku za horších meteorologických podmienok, ako sú VMC;
123.
„blúdiace lietadlo“ je lietadlo, ktoré sa význačne odchýlilo od zamýšľanej trate alebo ktoré hlási, že nepozná svoju polohu;
124.
„prehľadový radar“ je radarové zariadenie používané na určovanie polohy lietadiel vo vzdialenosti a v smere;
125.
„rolovanie“ je pohyb lietadla po povrchu letiska použitím vlastnej sily nezahŕňajúci vzlet ani pristátie;
126.
„rolovacia dráha“ je vymedzená dráha na pozemnom letisku zriadená na rolovanie lietadiel a určená na zaistenie spojenia medzi jednou časťou letiska a ďalšou, zahŕňajúca tiež:
a)
rolovaciu dráhu k stojisku lietadla, čo je časť odbavovacej plochy označená ako rolovacia dráha, určená iba na prístup k stojiskám lietadiel;
b)
rolovaciu dráhu na odbavovacej ploche, čo je časť systému rolovacích dráh umiestnených na odbavovacej ploche, určených na rolovanie cez odbavovaciu plochu;
c)
rolovaciu dráhu na rýchle odbočenie, čo je rolovacia dráha pripojená k vzletovej a pristávacej dráhe v ostrom uhle a navrhnutá tak, aby umožnila pristávajúcim lietadlám odbočiť pri väčších rýchlostiach, ako sú tie, ktoré sa dosahujú pri iných výjazdoch na rolovacie dráhy, a tým minimalizovať dobu obsadenia vzletovej a pristávacej dráhy;
127.
„územie“ sú pozemné oblasti a s nimi susediace pobrežné vody pod suverenitou, suzerenitou, ochranou alebo mandátom štátu;
128.
„prah vzletovej a pristávacej dráhy“ je začiatok tej časti vzletovej a pristávacej dráhy, ktorá je použiteľná na pristátie;
129.
„celkový predpokladaný čas letu“ je:
a)
v prípade letov IFR predpokladaný čas potrebný od vzletu do príletu nad určený bod vymedzený vzťahom k navigačnému zariadeniu, z ktorého sa predpokladá začatie postupu priblíženia podľa prístrojov, alebo ak cieľové letisko nie je spojené s navigačným zariadením, predpokladaný čas letu od vzletu do príletu nad cieľové letisko;
b)
v prípade letov VFR predpokladaný čas letu potrebný od vzletu do príletu nad cieľové letisko;
130.
„trať“ je dráha letu lietadla premietnutá na povrch zeme, ktorej smer sa v ktoromkoľvek bode spravidla vyjadruje v stupňoch od severu (zemepisného, magnetického alebo sieťového);
131.
„rada na vyhnutie“ je rada poskytnutá stanovišťom letových prevádzkových služieb, stanovujúca zmenu trajektórie letu ako pomoc pilotovi vyhnúť sa zrážke;
132.
„informácie o prevádzke“ sú informácie vydané stanovišťom letových prevádzkových služieb, ktorými sa pilot upozorňuje na inú známu alebo pozorovanú letovú prevádzku, ktorá sa môže nachádzať v blízkosti polohy alebo zamýšľanej trate letu a ktorá má pomôcť pilotovi vyhnúť sa zrážke;
133.
„bod odovzdania riadenia“ je určený bod na dráhe letu lietadla, v ktorom zodpovednosť za poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky lietadlu prechádza z jedného riadiaceho stanovišťa alebo riadiaceho pracoviska na druhé;
134.
„prevodná nadmorská výška“ je nadmorská výška, v ktorej alebo pod ktorou sa vertikálna poloha lietadla riadi v nadmorských výškach;
135.
„prevodná hladina“ je najnižšia použiteľná letová hladina nad prevodnou nadmorskou výškou;
136.
„zóna s povinným odpovedačom“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v ktorom je povinné mať na palube a v prevádzke odpovedač, ktorý hlási tlakovú nadmorskú výšku;
137.
„neidentifikované lietadlo“ je lietadlo, ktoré bolo spozorované alebo o ktorom prišlo hlásenie, že letí v danom priestore, ale ktorého identita nebola zistená;
138.
„neobsadený voľný balón“ je voľne letiace lietadlo ľahšie ako vzduch bez pohonu a bez posádky;
139.
„VFR“ je skratka používaná na označenie pravidiel letu za viditeľnosti;
140.
„let VFR“ je let vykonávaný v súlade s pravidlami letu za viditeľnosti;
141.
„dohľadnosťou“ sa na letecké účely rozumie väčšia hodnota z nasledujúcich:
a)
najväčšia vzdialenosť, na ktorú možno vidieť a rozoznať čierny objekt vhodných rozmerov umiestnený v blízkosti povrchu Zeme, ak je pozorovaný oproti svetlému pozadiu;
b)
najväčšia vzdialenosť, na ktorú možno vidieť a identifikovať svetlá so svietivosťou približne 1 000 kandel oproti neosvetlenému pozadiu;
142.
„meteorologické podmienky na let za viditeľnosti“ sú meteorologické podmienky vyjadrené dohľadnosťou, vzdialenosťou od oblačnosti a výškou základne najnižšej vrstvy oblačnosti, ktoré sú rovnaké alebo lepšie ako stanovené minimá;
143.
„VMC“ je skratka používaná na označenie meteorologických podmienok na let za viditeľnosti.
Článok 3
Súlad
Členské štáty zabezpečia súlad so spoločnými pravidlami a ustanoveniami stanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o flexibilite uvedené v článku 14 nariadenia (ES) č. 216/2008 a ochrannými opatreniami uvedenými v článku 13 nariadenia (ES) č. 549/2004.
Článok 4
Oslobodenie v prípade osobitných činností
1. Príslušné orgány môžu na žiadosť subjektov vykonávajúcich ďalej uvedené činnosti oslobodiť tieto subjekty od dodržiavania jednotlivých požiadaviek tohto nariadenia v prípade činností verejného záujmu a výcviku potrebných na bezpečné vykonávanie týchto činností:
a)
misie policajných síl a colných úradov;
b)
sledovanie prevádzky a akcie prenasledovania;
c)
kontrola životného prostredia vykonávaná verejnými orgánmi alebo v ich mene;
d)
pátranie a záchrana;
e)
lety na zdravotnícke účely;
f)
evakuácia;
g)
hasenie požiarov;
h)
výnimky potrebné na zaistenie bezpečnosti ochrany letov hláv štátov, ministrov a porovnateľných štátnych úradníkov.
2. Príslušný orgán, ktorý povoľuje tieto výnimky, informuje EASA o povahe výnimky najneskôr dva mesiace po jej schválení.
3. Týmto článkom nie je dotknutý článok 3 a tento článok sa môže uplatňovať v prípadoch, keď sa činnosti uvedené v odseku 1 nemôžu vykonávať ako špeciálna letová prevádzka alebo keď sa inak nemôžu uplatniť ustanovenia flexibility uvedené v tomto nariadení.
Článok 5
Rozdiely
1. Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a najneskôr v deň začiatku jeho uplatňovania členské štáty:
a)
formálne oznámia ICAO, že všetky predtým oznámené rozdiely vzhľadom na normy ICAO a odporúčané postupy, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú zrušené s výnimkou rozdielov týkajúcich sa základných bezpečnostných a obranných záujmov členských štátov v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004;
b)
oznámia ICAO spoločne dohodnuté rozdiely uvedené v doplnku k prílohe k tomuto nariadeniu.
2. V súlade s prílohou 15 k Chicagskemu dohovoru každý členský štát uverejní prostredníctvom svojej leteckej informačnej príručky spoločne dohodnuté rozdiely oznámené ICAO v súlade s písmenom b) odseku 1 tohto článku, ako aj všetky ďalšie ustanovenia vyžadované na základe miestnych úvah týkajúcich sa vzdušnej obrany a bezpečnostných hľadísk v súlade s písmenom a) odseku 1 tohto článku.
Článok 6
Sledovanie zmien
1. Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia s podporou organizácií Eurocontrol a EASA ustanoví trvalý proces:
a)
s cieľom zabezpečiť, aby všetky zmeny a doplnenia prijaté v rámci Chicagskeho dohovoru, ktoré sú významné vzhľadom na rozsah pôsobnosti tohto nariadenia, boli monitorované a analyzované, a
b)
s cieľom vypracovať v prípade potreby návrhy na zmeny prílohy k tomuto nariadeniu.
2. Ustanovenia článku 5 tohto nariadenia týkajúce sa zrušenia a oznamovania rozdielov a uverejňovania v leteckej informačnej príručke a článku 7 týkajúce sa zmien prílohy sa uplatňujú primerane.
Článok 7
Zmeny prílohy
1. Príloha sa mení v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004.
2. Zmeny uvedené v odseku 1 zahŕňajú okrem iného zmeny a doplnenia potrebné na zabezpečenie konzistentnosti právnych ustanovení počas budúceho rozšírenia tohto nariadenia o príslušné ustanovenia príloh ICAO a iných dokumentov ako príloha 2 alebo o zmeny vychádzajúce z aktualizácie týchto príloh ICAO a dokumentov alebo zo zmien akýchkoľvek príslušných nariadení Únie.
Článok 8
Prechodné a dodatočné opatrenia
1. Členské štáty, ktoré pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia prijali dodatočné ustanovenia dopĺňajúce normu ICAO, zabezpečia ich v súlade s týmto nariadením.
2. Na účely tohto článku takéto dodatočné ustanovenia dopĺňajúce normu ICAO nepredstavujú rozdiel v zmysle Chicagskeho dohovoru. Členské štáty uverejnia v leteckej informačnej príručke takéto dodatočné ustanovenia, ako aj všetky záležitosti ponechané na rozhodnutie príslušného orgánu na základe tohto nariadenia. Takisto informujú Komisiu a EASA najneskôr dva mesiace po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo po prijatí dodatočných ustanovení.
Článok 9
Bezpečnostné požiadavky
Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý článok 7, musia členské štáty s cieľom udržať alebo zvýšiť platné úrovne bezpečnosti zaistiť, aby sa pred skutočným vykonaním zmien predtým uplatňovaných postupov v rámci procesu riadenia bezpečnosti zahŕňajúceho všetky aspekty vykonávania tohto nariadenia vykonalo bezpečnostné posúdenie realizácie vrátane identifikácie nebezpečenstva, posúdenia a zmierňovania rizík. Zmierňovanie rizík môže zahŕňať aj uplatňovanie článku 3.
Článok 10
Zmeny a doplnenia nariadení (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 1265/2007, (EÚ) č. 255/2010 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1035/2011
1. Nariadenie (ES) č. 730/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:
„3.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;
4.
‚VFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu za viditeľnosti.“
2. Nariadenie (ES) č. 1033/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 ods. 2 sa bod 8 nahrádza takto:
„8.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov.“
b)
V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Ustanovenia uvedené v prílohe sa uplatňujú na predkladanie, prijímanie a distribúciu letových plánov každého letu, ktorý podlieha tomuto nariadeniu, a na všetky zmeny v položkách letového plánu v predletovej fáze v súlade s týmto nariadením.“
c)
Nadpis a prvá zarážka prílohy sa nahrádzajú takto:
„Ustanovenia uvedené v článku 3 ods. 1
1.
Oddiel 4 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 923/2012 (4).
3. Nariadenie (ES) č. 1794/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:
„c)
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov.
d)
‚VFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu za viditeľnosti.“
4. Nariadenie (ES) č. 1265/2007 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odsek 5 nahrádza takto:
„5.
‚lety podľa pravidiel letu za viditeľnosti‘ (lety VFR) znamenajú akékoľvek lety vykonávané v súlade s pravidlami letu za viditeľnosti;“.
5. Nariadenie (EÚ) č. 255/2010 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;“.
6. Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v prílohe II bode 4 písm. a) sa odkaz „príloha 2 o pravidlách lietania, 10. vydanie, júl 2005“ nahrádza odkazom „vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“;
b)
v prílohe II bode 4 písm. c) sa odkaz „príloha 11 o letových prevádzkových službách, 13. vydanie, júl 2001, vrátane všetkých zmien a doplnení až po č. 47-B“ mení a dopĺňa na konci uvedenej vety doplnením „a prípadne vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“;
c)
v prílohe III bode 2 písm. b) sa odkaz „príloha 11 o letových prevádzkových službách, 13. vydanie, júl 2001, vrátane všetkých zmien a doplnení až po č. 47-B“ mení a dopĺňa na konci uvedenej vety doplnením „a prípadne vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“.
Článok 11
Nadobudnutie účinnosti
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 4. decembra 2012.
2. Odchylne od druhého pododseku odseku 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatňovať ustanovenia tohto nariadenia do 4. decembra 2014.
Členské štáty v prípade využitia tejto možnosti o tom informujú Komisiu a EASA v súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 549/2004, pričom uvedú dôvody výnimky, jej trvanie, ako aj predpokladané a súvisiace načasovanie vykonávania tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. septembra 2012