РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Komisia vo svojom oznámení zo 4. apríla 2011 s názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“ zdôraznila, že spoločná právomoc v oblasti kozmického priestoru, ktorá sa Únii udelila na základe Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ide ruka v ruke s posilneným partnerstvom s členskými štátmi. Komisia tiež zdôraznila, že všetky nové opatrenia musia vychádzať z existujúcich zdrojov a zo spoločného určenia potrieb v súvislosti s novými zdrojmi.
(2)
Rada vo svojom uznesení z 26. septembra 2008 s názvom Ďalší rozvoj európskej politiky v oblasti kozmického priestoru (3) pripomenula, že kozmické prostriedky sa pre naše hospodárstvo stali nevyhnutnými a že sa musí zaručiť ich bezpečnosť. Zdôraznila, že „pre Európu je potrebné, aby sa […] vytvorila európska operačná spôsobilosť na účely monitorovania európskej vesmírnej infraštruktúry a vesmírneho odpadu a dohľadu nad nimi, pri využívaní vzťahov, ktoré by sa mohli vytvoriť s inými partnerskými národmi a ich spôsobilosťami.“
(3)
Rada vo svojom uznesení z 25. novembra 2010 s názvom Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere uznala potrebu budúcej spôsobilosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (ďalej len „SSA“ (space situational awareness)) ako činnosti na európskej úrovni na rozvoj a využívanie existujúcich národných a európskych civilných a vojenských prostriedkov a vyzvala Komisiu a Radu, aby navrhli systém správy a politiku týkajúcu sa údajov, ktorými sa členským štátom umožní prispievať príslušnými národnými spôsobilosťami v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami a platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa bezpečnosti. Ďalej vyzvala „všetkých európskych inštitucionálnych aktérov, aby preskúmali vhodné opatrenia“, ktoré by vychádzali zo stanovených civilných a vojenských požiadaviek používateľov, využili príslušné prostriedky v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami a využili vývoj prípravného programu Európskej vesmírnej agentúry (ESA) v oblasti SSA.
(4)
Rada vo svojich záveroch z 31. mája 2011 k oznámeniu Komisie s názvom Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov a vo svojom uznesení zo 6. decembra 2011 s názvom Usmernenia týkajúce sa pridanej hodnoty a prínosov kozmického priestoru pre bezpečnosť európskych občanov (4) opätovne zdôraznila „potrebu účinnej spôsobilosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (SSA) ako činnosti na európskej úrovni“ a vyzvala Úniu, aby „v čo najširšej miere využila prostriedky, kompetencie a zručnosti, ktoré už sú k dispozícii alebo sa vyvíjajú v členských štátoch, na európskej a prípadne medzinárodnej úrovni“. Uznávajúc charakter duálneho využitia takéhoto systému a berúc do úvahy jeho osobitný bezpečnostný rozmer, Rada vyzvala Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby v úzkej spolupráci s ESA a členskými štátmi disponujúcimi príslušnými prostriedkami a kapacitami, a po porade so všetkými zainteresovanými stranami, predložila návrhy spôsobov, ako tieto prostriedky a kapacity naplno využívať a ako na nich budovať s cieľom rozvíjať schopnosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (SSA) na európskej úrovni, a v tejto súvislosti vymedzila s ohľadom na vysokú citlivosť údajov SSA ako nevyhnutnú podmienku vhodnej politiky v oblasti riadenia a údajov.
(5)
SSA sa vo všeobecnosti chápe tak, že sa vzťahuje na tri hlavné oblasti, a to dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (SST), monitorovanie a predpoveď počasia z kozmického priestoru a objekty v blízkosti Zeme. Činnosti v uvedených oblastiach majú za cieľ ochranu infraštruktúr v kozmickom priestore i z kozmického priestoru. Týmto rozhodnutím, ktoré sa vzťahuje na SST, by sa mali posilňovať synergie medzi uvedenými oblasťami.
(6)
S cieľom znížiť riziko zrážok, by sa Únia mala usilovať aj o synergie s iniciatívami aktívneho odstraňovania a opatrení na pasivizáciu kozmického odpadu, napríklad tými, ktoré vyvíja ESA.
(7)
Kozmický odpad sa stal vážnou hrozbou pre bezpečnosť, ochranu a udržateľnosť činností v kozmickom priestore. Preto by sa mal vytvoriť rámec na podporu SST, s cieľom podporiť vytvorenie a prevádzkovanie služieb pozostávajúcich z monitorovania kozmických objektov a dohľadu nad nimi na účely predchádzania poškodeniu kozmických lodí pri zrážkach a šírení kozmického odpadu a s cieľom predpovedania trajektórie a dráhy návratu, aby sa čo najlepšie poskytovali informácie vládnym službám a službám civilnej ochrany v prípade neriadených návratov celých kozmických lodí alebo kozmického odpadu z nich do zemskej atmosféry.
(8)
Rámec na podporu SST by mal prispievať k zabezpečeniu dlhodobej dostupnosti európskej a vnútroštátnej kozmickej infraštruktúry, zariadení a služieb, ktoré sú nevyhnutné pre bezpečnosť a ochranu hospodárstiev, spoločností a občanov v Európe.
(9)
Z poskytovania služieb SST budú mať prospech všetci verejní aj súkromní prevádzkovatelia kozmických infraštruktúr, vrátane Únie, vzhľadom na zodpovednosť Únie za kozmické programy Únie, najmä európske programy satelitnej navigácie Galileo a EGNOS zriadené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 (5), ako aj program Copernicus zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 (6). Včasné varovania týkajúce sa neriadeného návratu a odhady časového rámca, a oblasti dopadu budú prínosom aj pre vnútroštátne orgány verejnej moci, ktoré sú zodpovedné za civilnú ochranu. Tieto služby by okrem toho mohli byť zaujímavé aj pre iných používateľov, ako sú napríklad súkromní poisťovatelia, aby mohli odhadnúť potenciálne záväzky vyplývajúce zo zrážky počas životného cyklu satelitu. Okrem toho sa v dlhodobom horizonte plánuje zriadenie voľne dostupnej a opätovne použiteľnej verejnej informačnej služby o orbitálnych prvkoch kozmických objektov obiehajúcich okolo Zeme.
(10)
Službami SST by sa mali dopĺňať výskumné činnosti týkajúce sa ochrany kozmickej infraštruktúry vykonávané v rámci programu Horizont 2020, ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), hlavné vesmírne programy Únie, Copernicus a Galileo, iniciatíva digitálna agenda, ako sa uvádza v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu, ostatné telekomunikačné infraštruktúry, ktoré pomáhajú realizovať informačnú spoločnosť, iniciatívy týkajúce sa bezpečnosti, ako aj činnosti ESA.
(11)
Rámcom na podporu SST by sa malo prispieť k zabezpečeniu mierového využitia a výskumu kozmického priestoru.
(12)
Rámec na podporu SST by mal zohľadňovať spoluprácu s medzinárodnými partnermi, najmä so Spojenými štátmi americkými, medzinárodnými organizáciami a inými tretími stranami, najmä s cieľom zabrániť zrážkam v kozmickom priestore a šíreniu vesmírneho odpadu. Okrem toho by sa ním mali dopĺňať aj existujúce opatrenia na zmiernenie rizík, ako sú usmernenia Organizácie Spojených národov na zmiernenie rizík spojených s vesmírnym odpadom alebo ďalšie iniciatívy, aby sa zaistila bezpečnosť, ochrana a udržateľnosť činností v kozmickom priestore. Mal by tiež byť v súlade s návrhom Únie na prijatie medzinárodného kódexu správania pre činnosti v kozmickom priestore.
(13)
Rámec na podporu SST by mal pozostávať z prepojenia a využívania vnútroštátnych prostriedkov v oblasti SST na poskytovanie služieb SST. Po dosiahnutí tohto cieľa by sa malo napredovať k vývoju nových snímačov alebo k zlepšeniu existujúcich snímačov prevádzkovaných členskými štátmi.
(14)
Komisia a konzorcium SST zriadené podľa tohto rozhodnutia by mali v úzkej spolupráci s ESA a ostatnými zainteresovanými stranami v súlade so svojimi príslušnými právomocami naďalej viesť so strategickými partnermi technický dialóg o SST.
(15)
Požiadavky používateľov z civilnej a vojenskej oblasti na SSA sa vymedzili v schválenom pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom Vysokoúrovňové požiadavky používateľov z civilnej a vojenskej oblasti na európsky systém na získavanie informácií o situácii vo vesmíre. Poskytovanie služieb SST by sa malo riadiť požiadavkami civilných používateľov. Toto rozhodnutie by sa nemalo zaoberať výlučne vojenskými zámermi. Komisia by mala zabezpečiť mechanizmus, ktorým by sa podľa potreby pravidelne preskúmavali a aktualizovali požiadavky používateľov a ktorý by zahŕňal zástupcov spoločenstva používateľov. Na tento účel by mala pokračovať v potrebnom dialógu s príslušnými aktérmi, ako sú Európska obranná agentúra a ESA.
(16)
Prevádzka služieb SST by sa mala zakladať na partnerstve medzi Úniou a členskými štátmi a mala by využívať súčasné, ako aj budúce vnútroštátne odborné znalosti a prostriedky, a to aj tých, ktoré sa vyvinuli prostredníctvom ESA. Členské štáty by si mali zachovať vlastníctvo a kontrolu nad svojimi prostriedkami a mali by naďalej zodpovedať za ich prevádzku, údržbu a obnovu. Rámcom na podporu SST by sa nemala poskytovať finančná podpora na vývoj nových snímačov SST. Ak nastane potreba nových snímačov na splnenie požiadaviek používateľov, mohla by sa riešiť podľa potreby buď na vnútroštátnej úrovni, alebo prostredníctvom európskeho programu pre výskum a vývoj. Komisia a členské štáty by mali podporovať a uľahčovať účasť čo najväčšieho počtu členských štátov počas trvania rámca na podporu SST, a to za predpokladu splnenia kritérií účasti.
(17)
K poskytovaniu služieb SST by mohlo prispievať Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC), agentúra Únie zriadená jednotnou akciou Rady 2001/555/SZBP (8), ktorá poskytuje geopriestorové obrazové informačné služby a produkty na rôznych úrovniach utajenia civilným a vojenským používateľom. Odborné znalosti EUSC-u v oblasti nakladania s utajovanými skutočnosťami v zabezpečenom prostredí a jeho úzke inštitucionálne väzby s členskými štátmi sú výhodami, ktoré uľahčujú prevádzku a poskytovanie služieb SST. Predpokladom pre úlohu EUSC-u v rámci podpory SST je zmena uvedenej jednotnej akcie, ktorou sa v súčasnosti nestanovuje činnosť EUSC-u v oblasti SST. Komisia by mala v prípade potreby spolupracovať s ESVČ vzhľadom na úlohu ESVČ pri podpore operačného riadenia EUSC-u zo strany Vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.
(18)
Presné informácie o charaktere, špecifikáciách a polohe určitých kozmických objektov môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov a tretích krajín. Členské štáty, a v prípade potreby prostredníctvom Bezpečnostného výboru Rady, (ďalej len „bezpečnostný výbor“) by preto mali pri zriadení a prevádzkovaní siete relevantných spôsobilostí vrátane snímačov SST, kapacít na spracovanie a analýzu údajov SST a poskytovaní služieb SST primerane zohľadniť bezpečnostné hľadiská. V tomto rozhodnutí je preto potrebné stanoviť všeobecné ustanovenia o používaní a bezpečnej výmene informácií SST medzi členskými štátmi, príjemcami služieb SST a v prípade potreby EUSC-om. Komisia, ESVČ a členské štáty by okrem toho mali vymedziť koordinačné mechanizmy potrebné na riešenie otázok týkajúcich sa bezpečnosti rámca na podporu SST.
(19)
Za rokovania týkajúce sa ustanovení o používaní údajov SST a o používaní a výmene informácií SST a za vykonávanie týchto ustanovení by mali byť zodpovedné zúčastnené členské štáty. V ustanoveniach o používaní údajov SST a o používaní a výmene informácií SST uvedených v tomto rozhodnutí, a v dohode medzi zúčastnenými členskými štátmi, a v prípade potreby EUSC-om, by sa mali zohľadňovať schválené odporúčania týkajúce sa bezpečnosti údajov SST.
(20)
Potenciálna citlivosť údajov SST si vyžaduje spoluprácu založenú na efektívnosti a dôvere, vrátane spôsobu, akým sa údaje SST majú spracúvať a analyzovať. K tomuto cieľu by malo prispieť potenciálne použitie otvoreného zdrojového softvéru, ktorý by umožňoval zabezpečený prístup schválených prispievateľov údajov SST k zdrojovému kódu na účely operatívnych úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostný výbor odporučil vytvoriť štruktúru riadenia rizík na zabezpečenie riadneho zohľadňovania záležitostí, týkajúcich sa bezpečnosti údajov pri vykonávaní rámca na podporu SST. Zúčastnené členské štáty a v prípade potreby EUSC by na tento účel mali vytvoriť vhodné štruktúry a postupy riadenia rizík pri zohľadnení odporúčaní bezpečnostného výboru.
(22)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9).
(23)
Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to opatrenia zamerané na podporu vytvorenia a prevádzkovania siete snímačov, vytvorenia kapacity na spracovanie a analýzu údajov SST a vytvorenia a prevádzkovania služieb SST, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, keďže z poskytovania takýchto služieb konzorciom zúčastnených členských štátov by mala prospech Únia, najmä v jej úlohe ako hlavný vlastník kozmických prostriedkov, ale z dôvodu rozsahu tohto rozhodnutia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(24)
Ciele tohto rozhodnutia sú podobné cieľom programov ustanovených: nariadením (EÚ) č. 1285/13, v jeho článku 1, článku 3 písm. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EÚ (10), v jeho článku 2 ods. 2 písm. b) a c), v jeho prílohe I časti II bode 1.6.2 písm. d) a v jeho prílohe I časti III bodoch 7.5 a 7.8; nariadením (EÚ) č. 377/2014, v jeho článku 8 ods. 2 písm. b), ktorým sa prideľuje suma do výšky 26.5 miliónov EUR v bežných cenách. Celkový objem finančných prostriedkov na realizáciu cieľov rámca na podporu SST, najmä prepojenia existujúcich prostriedkov, sa odhaduje na 70 miliónov EUR. Pri zohľadnení podobnosti cieľov tohto rozhodnutia s cieľmi vyššie uvedených programov by sa opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí mohli financovať prostredníctvom uvedených programov, a to v plnom súlade s ich základným aktom.
(25)
Zabezpečenie akceptovateľnej úrovne európskej nezávislosti v rámci činností SST by si mohlo vyžadovať prijatie základného aktu pre SST v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (11). Takáto možnosť by sa mala preskúmať v kontexte preskúmania súčasného viacročného finančného rámca v polovici jeho trvania.
(26)
Uznávajúc citlivú povahu SSA, prevádzku snímačov a spracúvanie údajov vedúce k poskytovaniu služieb SST by mali naďalej vykonávať zúčastnené členské štáty. Na vnútroštátne prostriedky SST sa bude vzťahovať právomoc členských štátov, ktoré sú zodpovedné za ich kontrolu a prevádzku,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Zriadenie rámca
Týmto rozhodnutím sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (ďalej len „SST“).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účel tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„kozmický objekt“ je akýkoľvek človekom vytvorený objekt v kozmickom priestore;
2.
„kozmická loď“ je akýkoľvek kozmický objekt, ktorý slúži na konkrétny účel, vrátane aktívnych umelých družíc a vyšších stupňov nosných rakiet;
3.
„kozmický odpad“ je akýkoľvek kozmický objekt, vrátane kozmickej lode alebo jej úlomkov a častí na obežnej dráhe Zeme alebo vracajúcich sa do atmosféry Zeme, ktoré sú nefunkčné alebo už neslúžia na žiadny konkrétny účel, vrátane častí rakiet alebo umelých družíc, alebo nečinné umelé družice;
4.
„snímač SST“ je zariadenie alebo kombinácia zariadení, ako sú pozemné alebo kozmické radary a teleskopy, ktoré sú schopné merať fyzikálne parametre v súvislosti s kozmickými objektmi, ako sú veľkosť, poloha a rýchlosť;
5.
„údaje SST“ sú fyzické parametre kozmických objektov získané snímačmi SST alebo orbitálne parametre kozmických objektov odvodené z pozorovaní snímačmi SST;
6.
„informácie SST“ sú spracované údaje SST, ktoré sú zmysluplné pre príjemcu.
Článok 3
Ciele rámca na podporu SST
1. Všeobecným cieľom rámca na podporu SST je prispievať k zabezpečeniu dlhodobej dostupnosti európskej a vnútroštátnej kozmickej infraštruktúry, zariadení a služieb, ktoré sú nevyhnutné pre bezpečnosť a ochranu hospodárstiev, spoločností a občanov v Európe.
2. Špecifickými cieľmi rámca na podporu SST sú:
a)
posúdenie a zníženie rizík prevádzky európskych kozmických lodí na obežnej dráhe týkajúcich sa zrážky a umožnenie prevádzkovateľom kozmických lodí efektívnejšie plánovať a vykonávať opatrenia na zmiernenie následkov;
b)
zníženie rizík súvisiacich so štartom európskych kozmických lodí;
c)
sledovanie neriadených návratov kozmických lodí alebo kozmického odpadu do zemskej atmosféry a poskytovanie presnejších a účinnejších včasných varovaní s cieľom znížiť potenciálne riziká pre bezpečnosť občanov Únie a zmierniť potenciálne škody na pozemskej infraštruktúre;
d)
úsilie zabrániť šíreniu kozmického odpadu.
Článok 4
Opatrenia podporované rámcom na podporu SST
1. V záujme dosiahnutia cieľov ustanovených v článku 3 podporuje rámec na podporu SST nasledovné opatrenia zamerané na zriadenie spôsobilosti SST na európskej úrovni a s primeraným stupňom európskej nezávislosti:
a)
zriadenie a prevádzkovanie funkcie snímania, ktorú tvorí sieť pozemných a/alebo vo vesmíre umiestnených snímačov členských štátov, vrátane vnútroštátnych snímačov vyvinutých prostredníctvom ESA na zabezpečenie sledovania kozmických objektov a dohľadu nad nimi a na vytvorenie databázy o týchto objektoch;
b)
zriadenie a prevádzkovanie funkcie spracovania, na účely spracovania a analýzy údajov SST na vnútroštátnej úrovni, s cieľom získavať informácie SST a vytvárať služby SST na účely ich postúpenia funkcii poskytovania služieb SST;
c)
zriadenie funkcie na poskytovanie služieb SST, ako sa vymedzuje v článku 5 ods. 1, subjektom uvedeným v článku 5 ods. 2
2. Rámec na podporu SST sa nevzťahuje na vývoj nových snímačov SST.
Článok 5
Služby SST
1. Služby SST uvedené v článku 4 sú civilnej povahy. Zahŕňajú tieto služby:
a)
posúdenie rizika zrážky kozmických lodí alebo zrážky kozmických lodí s kozmickým odpadom a vydávanie varovaní na predchádzanie zrážkam počas štartu, počiatočnej fázy na obežnej dráhe, prevádzky na obežnej dráhe a fázy likvidácie kozmických lodí;
b)
zisťovanie a charakterizácia úlomkov na obežnej dráhe, rozpadov alebo zrážok;
c)
posúdenie rizika neriadeného návratu kozmických objektov a kozmického odpadu do zemskej atmosféry a vytváranie súvisiacich informácií vrátane odhadu časového rámca a pravdepodobného miesta možného dopadu.
2. Služby SST sa poskytujú:
a)
všetkým členským štátom;
b)
Rade;
c)
Komisii;
d)
ESVČ;
e)
verejným a súkromným majiteľom a prevádzkovateľom kozmických lodí;
f)
orgánom verejnej moci, ktoré sa zaoberajú civilnou ochranou.
Služby SST sa poskytujú v súlade s ustanoveniami o používaní a výmene údajov a informácií SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastnené členské štáty, Komisia a v prípade potreby EUSC nenesú zodpovednosť za:
a)
žiadne škody spôsobené nedostupnosťou služieb SST alebo prerušením ich poskytovania;
b)
oneskorené poskytovanie služieb SST;
c)
nesprávnosť informácií poskytnutých službami SST alebo
d)
za žiadne opatrenie vykonané v reakcii na poskytovanie služieb SST.
Článok 6
Úloha Komisie
1. Komisia:
a)
riadi rámec na podporu SST a zabezpečuje jeho vykonávanie;
b)
prijíma opatrenia potrebné na identifikáciu, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík súvisiacich s rámcom na podporu SST;
c)
podľa potreby zabezpečuje aktualizáciu požiadaviek používateľov SST;
d)
vymedzuje všeobecné usmernenia pre správu rámca na podporu SST, najmä na uľahčenie zriadenia a prevádzky konzorcia uvedeného v článku 7 ods. 3;
e)
uľahčuje čo najširšiu účasť členských štátov vždy, keď je to vhodné, v súlade s článkom 7.
2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa pre činnosti rámca na podporu SST vytvorí koordinačný plán a relevantné technické opatrenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 12 ods. 2
3. Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade včas všetky relevantné informácie týkajúce sa vykonávania rámca na podporu SST, najmä s cieľom zabezpečiť transparentnosť a jasnosť, pokiaľ ide o:
a)
predbežný objem financovania a rôzne zdroje Únie v súvislosti s financovaním;
b)
účasť na rámci na podporu SST a opatreniach, ktoré sa ním podporujú;
c)
vývoj prepojenia prostriedkov členských štátov v oblasti SST a poskytovania služieb SST;
d)
výmenu a používanie informácií SST.
Článok 7
Účasť členských štátov
1. Členský štát, ktorý sa chce zúčastniť na vykonávaní opatrení uvedených v článku 4, predloží Komisii žiadosť, v ktorej preukážu splnenie týchto kritérií:
a)
vlastníctvo alebo prístup k:
i)
vhodným snímačom SST, ktoré sú dostupné alebo sa vyvíjajú, a technickým a ľudským zdrojom na ich prevádzku, alebo
ii)
vhodným kapacitám na operačnú analýzu a spracovanie údajov osobitne určených pre SST;
b)
vytvorenie akčného plánu na vykonávanie opatrení uvedených v článku 4 vrátane spôsobov spolupráce s inými členskými štátmi.
2. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa postupov predkladania žiadostí a súladu členských štátov s kritériami uvedenými v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 12 ods. 2
3. Všetky členské štáty, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1, určia vnútroštátny subjekt, ktorý ich bude zastupovať. Určené vnútroštátne subjekty vytvoria konzorcium a uzavrú dohodu uvedenú v článku 10.
4. Komisia zverejňuje a aktualizuje zoznam zúčastnených členských štátov na svojej webovej stránke.
5. Zodpovednosť za prevádzku snímačov, spracúvanie údajov a vykonávanie dátovej politiky nesú zúčastnené členské štáty. Prostriedky zúčastnených členských štátov zostávajú v plnom rozsahu pod vnútroštátnou kontrolou.
Článok 8
Úloha Satelitného strediska Európskej únie
Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC) môže spolupracovať s konzorciom, ktoré sa má zriadiť podľa článku 7 ods. 3 V takom prípade uzavrie so zúčastnenými členskými štátmi potrebné vykonávacie dojednania.
Článok 9
Údaje SST a informácie SST
Na používanie a výmenu informácií SST sprístupnených konzorciom a používanie údajov SST, v kontexte rámca na podporu SST, na účely vykonávania opatrení uvedených v článku 4 sa vzťahujú tieto pravidlá:
a)
zamedzí sa neoprávnenému zverejneniu údajov a informácií, pričom sa umožní účinná prevádzka a maximálne využitie získaných informácií;
b)
zaisťuje sa bezpečnosť údajov SST;
c)
informácie a služby SST sa sprístupňujú na základe zásady „potreba poznať“ príjemcom služieb SST vymedzeným v článku 5 ods. 2, v súlade s pokynmi a bezpečnostnými pravidlami pôvodcu informácií a vlastníka daného kozmického objektu.
Článok 10
Koordinácia prevádzkových činností
Určené vnútroštátne subjekty, ktoré tvoria konzorcium uvedené v článku 7 ods. 3, uzavrú dohodu, ktorou sa stanovia pravidlá a mechanizmy ich spolupráce pri vykonávaní opatrení uvedených v článku 4. Táto dohoda musí obsahovať najmä ustanovenia o:
a)
používaní a výmene informácií SST pri zohľadnení schválených odporúčaní s názvom Dátová politika v oblasti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore - odporúčania týkajúce sa aspektov bezpečnosti;
b)
vytvorení štruktúry riadenia rizík na zabezpečenie vykonávania ustanovení o používaní a bezpečnej výmene údajov SST a informácií SST;
c)
spolupráci so EUSC-om na účely vykonania opatrenia uvedeného v článku 4 ods. 1 písm. c).
Článok 11
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia monitoruje vykonávanie rámca na podporu SST.
2. Komisia predloží do 1. júla 2018 Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní rámca na podporu SST týkajúcu sa dosiahnutia cieľov tohto rozhodnutia z hľadiska výsledkov a vplyvov, účinnosti využívania zdrojov a európskej pridanej hodnoty.
Túto správu môžu v prípade potreby dopĺňať návrhy na zmeny, vrátane možnosti základného aktu pre SST v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 12
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 13
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 14
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Štrasburgu 16. apríla 2014