РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/455
z 23. júla 2014
o štátnej pomoci SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) poskytnutej Gréckom v prospech bankovej skupiny Piraeus Bank Group v súvislosti s rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou banky Piraeus Bank S.A.
[oznámené pod číslom C(2014) 5217]
(Iba anglické znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),
keďže:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÚCI SA BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Komisia rozhodnutím z 19. novembra 2008 schválila program „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (ďalej len „program podpory pre grécke banky“) určený na zabezpečenie stability gréckeho finančného systému. Program podpory pre grécke banky umožňuje poskytovanie pomoci v rámci troch základných opatrení, ktoré sú jeho súčasťou - opatrenie rekapitalizácie, opatrenie záruk a opatrenie štátnych dlžobných úpisov (2). V máji 2009 Grécko rekapitalizovalo banku Piraeus Bank (ďalej len „banka“ (3)) v rámci opatrenia rekapitalizácie.
(2)
V odôvodnení 14 rozhodnutia z 19. novembra 2008 sa uvádza, že Komisii sa oznámi plán reštrukturalizácie so zreteľom na príjemcov opatrenia rekapitalizácie.
(3)
Grécke orgány predložili 23. júla 2010 Komisii plán reštrukturalizácie. Komisia zaevidovala tento plán a jeho následné zmeny, ako aj doplňujúce informácie, ktoré predložili grécke orgány, ako vec SA.30342 (PN 26/2010) a potom vec SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka v rámci programu podpory pre grécke banky opakovane využívala štátne záruky a štátne dlžobné úpisy (4). Ťažila tiež zo štátom zaručeného poskytovania núdzovej likvidity (ďalej len „štátom zaručené poskytovanie ELA“).
(5)
Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) 20. apríla 2012 poslal banke list, v ktorom sa zaviazal podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania. HFSF poskytol banke 28. mája 2012 preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 4 700 miliónov EUR (ďalej len „prvá preklenovacia rekapitalizácia“).
(6)
Grécke orgány 10. mája 2012 oficiálne informovali Komisiu o záväznom prísľube, ktorý HFSF poskytol banke. Komisia ho zaevidovala ako neoznámenú pomoc [vec SA.34826 (2012/NN)], keďže opatrenie už bolo vykonané.
(7)
Komisia rozhodnutím z 27. júla 2012 začala formálne vyšetrovacie konanie vo veci prvej preklenovacej rekapitalizácie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania vo veci banky Piraeus“) (5).
(8)
HFSF poskytol banke v decembri 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (ďalej len „druhá preklenovacia rekapitalizácia“). HFSF poskytol banke 21. decembra 2012 tiež záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných kapitálových nástrojoch, ktoré sa majú vydať, v celkovej hodnote až 1 082 miliónov EUR (6). Grécke orgány oznámili tieto opatrenia Komisii 20. decembra 2012 (7).
(9)
Banka oznámila v septembri 2012 svoj úmysel nadobudnúť banku Geniki od Société Générale S.A. (ďalej len „Société Générale“). Komisia viedla v súvislosti s nadobudnutím banky Geniki v septembri a októbri viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.
(10)
Banka podpísala 19. októbra 2012 dohodu o kúpe akcií so spoločnosťou Société Générale na nadobudnutie celkového podielu (99,08 %) v banke Geniki.
(11)
Útvary Komisie poslali Grécku 12. decembra 2012 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky Geniki.
(12)
Banka oznámila 26. februára 2013 Komisii svoje plány nadobudnúť banku Millennium Bank Greece S.A. (ďalej len „MBG“). Komisia viedla viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty s gréckymi orgánmi a bankou týkajúce sa nadobudnutia banky MBG.
(13)
Útvary Komisie poslali Grécku 25. marca 2013 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky MBG.
(14)
Dňa 22. apríla 2013 banka oznámila, že uzavrela dohodu s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (ďalej len „BCP“) o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a o podieľaní sa banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
HFSF 3. júna 2013 čiastočne konvertoval prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu na vlastný kapitál v celkovej výške 5 891 miliónov EUR. HFSF vložil do banky tiež ďalšiu sumu vo výške 1 094 miliónov EUR, ako sa zaviazal v čase, keď banka nadobudla veľkú časť gréckej poľnohospodárskej banky Agricultural Bank of Greece (ďalej len „ATE“) a grécke pobočky troch cyperských bánk (pozri oddiel 1.2). Okrem toho súkromní investori vložili 1 444 miliónov EUR. Celá rekapitalizácia bola v celkovej výške 8 429 miliónov EUR a označuje sa pojmom „rekapitalizácia z jari 2013“.
(16)
Grécke orgány poskytli 19. decembra 2013 Komisii informácie o podmienkach rekapitalizácie z jari 2013.
(17)
Grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014 konečný plán reštrukturalizácie banky (ďalej len „plán reštrukturalizácie“). V rovnaký deň poskytli informácie o štátom zaručenom poskytovaní ELA. Uviedli, že plánujú naďalej poskytovať banke túto podporu likvidity, ako aj štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlžobné úpisy v rámci programu podpory pre grécke banky.
(18)
Komisia uskutočnila v priebehu administratívneho postupu mnohé stretnutia, telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.
(19)
Grécko akceptuje, že predmetné rozhodnutie sa výnimočne prijíma len v anglickom jazyku.
1.2. POSTUP TÝKAJÚCI SA NADOBUDNUTÝCH PODNIKOV
1.2.1. Postup týkajúci sa banky ATE
(20)
V apríli 2011 Grécko vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckej schémy rekapitalizácie). Banka ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia rozhodnutím z 23. mája 2011 schválila tieto opatrenia na základe plánu reštrukturalizácie banky ATE (ďalej len „rozhodnutie o reštrukturalizácii banky ATE“) (8).
(21)
Grécko sa 29. decembra 2011 podieľalo na emisii s prednostným právom banky ATE vo výške 290 miliónov EUR.
(22)
Grécko predložilo 22. marca 2012 správu centrálnej banky Grécka, v ktorej bolo navrhnuté riešenie krízovej situácie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia (9) vybraných aktív a pasív banky ATE (ďalej len „prenesené činnosti banky ATE“), pričom zvyšné aktíva a pasíva sa mali umoriť prostredníctvom konsolidačnej banky.
(23)
V júli 2012 banka oznámila nadobudnutie prevzatím veľkej časti banky ATE, ktorá bola daná do likvidácie.
(24)
HFSF sa v tom čase zaviazal pokryť kapitálové potreby banky vyplývajúce zo získaných aktív. Centrálna banka Grécka dospela 27. januára 2013 k záveru, že kapitálová potreba na regulačné účely v dôsledku nadobudnutia prenesených činností banky ATE bola vo výške 570 miliónov EUR, ktoré má uhradiť HFSF.
(25)
Komisia rozhodnutím z 3. mája 2013 (10) (ďalej len „rozhodnutie o likvidácii banky ATE“) skonštatovala, že podporné opatrenia poskytnuté v čase prevodu prenesených činností banky ATE nepredstavujú štátnu pomoc v prospech banky, ale v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej uviedla, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak plán reštrukturalizácie banky, ktorý teraz zahŕňa prenesené činnosti banky ATE, umožňuje obnovenie jej dlhodobej životnosti.
(26)
V júni 2013 HFSF vložil do banky 570 miliónov EUR v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (11).
1.2.2. Postup týkajúci sa gréckych operácií cyperskej banky Bank of Cyprus, cyperskej ľudovej banky Cyprus Popular Bank a helénskej banky Hellenic Bank (ďalej len „tri cyperské banky“)
(27)
Cyperské orgány, Európska únia, Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) a Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) dosiahli 15. marca 2013 po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny (12) politickú dohodu o politike, ktorá má byť základom budúceho makroekonomického ozdravného programu. Medziiným sa najmä dohodlo, že operácie troch cyperských bánk v Grécku sa prevedú na niektorú grécku banku.
(28)
Banka a ďalšie grécke banky vyjadrili záujem o nadobudnutie operácií troch cyperských bánk v Grécku.
(29)
Dňa 22. marca 2013 HFSF povolil banke, aby urobila ponuku na nadobudnutie gréckych pobočiek, vkladov a úverov troch cyperských bánk. Ponuka banky bola podmienená tým, že HFSF poskytne banke vlastný kapitál vo výške rovnajúcej sa cene zaplatenej za vlastný kapitál získaných podnikov.
(30)
Grécke orgány a HFSF podrobne informovali útvary Komisie o vývoji procesu a aj o podmienkach nadobudnutia.
(31)
Banka podpísala 26. marca 2013 dohodu o predaji a prevode s každou z troch cyperských bánk týkajúcu sa ich gréckych činností (vklady, úvery a sieť pobočiek).
(32)
Ako sa dohodlo v marci 2013, HFSF vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky (13) na uspokojenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia týchto aktív.
2. OPIS
2.1. BANKA A JEJ ŤAŽKOSTI
2.1.1. Všeobecný kontext gréckeho bankového sektora
(33)
Reálny hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) Grécka klesol od roku 2008 do roku 2012 o 20 %, ako je znázornené v tabuľke 1. Grécke banky v dôsledku toho čelili rýchlo rastúcej miere zlyhania úverov poskytnutých gréckym domácnostiam a spoločnostiam (14). Tento vývoj nepriaznivo ovplyvnil výkonnosť aktív gréckych bánk a spôsobil vznik kapitálových potrieb.
Tabuľka 1
Rast reálneho HDP v Grécku, obdobie rokov 2008 - 2013
Grécko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Rast reálneho HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Grécko okrem toho vo februári 2012 zaviedlo výmenu dlhopisov súkromného sektora známu ako zapojenie súkromného sektora (ďalej len „program PSI“). Grécke banky boli zapojené do programu PSI, v priebehu ktorého grécka vláda poskytla existujúcim súkromným držiteľom dlhopisov nové cenné papiere [vrátane nových gréckych štátnych dlhopisov (ďalej len „štátne dlhopisy“), cenných papierov spojených s HDP a platobných zmeniek PSI vydaných Európskym nástrojom finančnej stability (ďalej len „ENFS“)] výmenou za existujúce štátne dlhopisy s nominálnou diskontnou sadzbou 53,5 % a dlhšími splatnosťami (15). Grécke orgány oznámili výsledky tejto výmeny dlhopisov 9. marca 2012 (16). Výmena spôsobila držiteľom dlhopisov značné straty (ktoré centrálna banka Grécka odhaduje v priemernej výške 78 % nominálnej hodnoty starých štátnych dlhopisov pre grécke banky) a kapitálové potreby, ktoré grécke banky spätne zaúčtovali vo svojich finančných výkazoch za rok 2011. Celkové straty spôsobené programom PSI hlavným gréckym bankám sú zhrnuté v tabuľke 2.
Tabuľka 2
Celkové straty hlavných gréckych bánk z programu PSI (v miliónoch EUR)
Banky
Nominálna hodnota štátnych dlhopisov
Nominálna hodnota dlhopisov spojených so štátom
Celková nominálna hodnota
Straty zo štátnych dlhopisov v dôsledku programu PSI
Strata PSI dlhopisov spojených so štátom
Celková hrubá strata PSI
Celková hrubá strata PSI /vlastný kapitál Tier 1 (%)
Celková hrubá strata PSI /celkové aktíva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATE bank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144,
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 14.
(35)
Keďže grécke banky čelili značnému nedostatku kapitálu v dôsledku programu PSI a pretrvávajúcej recesie, v memorande o hospodárskej a finančnej politike (ďalej len „MHFP“) druhého programu makroekonomických úprav pre Grécko, na ktorom sa 11. marca 2012 dohodla grécka vláda, Európska únia, MMF a ECB, sa poskytli prostriedky na rekapitalizáciu týchto bánk. Grécke orgány odhadli celkovú potrebu na rekapitalizáciu bánk a náklady na riešenie krízových situácií bánk, ktoré sa mali financovať z tohto programu, vo výške 50 miliárd EUR (17). Táto suma bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala Centrálna banka Grécka na obdobie od decembra 2011 do konca decembra 2014 (ďalej len „stresový test z roku 2012“) a v ktorom sa vychádzalo z úverových strát odhadnutých spoločnosťou Blackrock (18). Prostriedky na rekapitalizáciu gréckych bánk sú dostupné prostredníctvom fondu HFSF. V tabuľke 3 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk podľa výsledkov stresového testu z roku 2012.
Tabuľka 3
Stresový test z roku 2012: kapitálové potreby hlavných gréckych bánk (v miliónoch EUR)
Banky
Prioritný vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2011)
Celková hrubá strata PSI (dec. 2011)
Provízie týkajúce sa PSI (jún 2011)
Hrubá kumulovaná strata Prognózy pre úverové riziko
Rezervy na straty z úverov (dec. 2011)
Tvorba interného kapitálu
Cieľový vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2014)
Kapitálové potreby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 8.
(36)
Podľa MHFP z marca 2012 „banky, ktoré predložia životaschopné plány na zvýšenie kapitálu, dostanú príležitosť uchádzať sa o verejnú podporu a o jej získanie tak, aby boli zachované stimuly súkromného sektora na vloženie kapitálu, čím sa minimalizuje zaťaženie daňovníkov“ (19). Centrálna banka Grécka zistila, že len štyri najväčšie banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka a Alpha Bank) predložili realizovateľné plány na zvýšenie kapitálu (20). Prvú rekapitalizáciu od fondu HFSF dostali v máji 2012.
(37)
Domáce vklady v bankách v Grécku sa v období od konca roka 2009 do júna 2012 znížili celkovo o 37 % z dôvodu recesie a politickej neistoty. Tieto banky museli v snahe o udržanie vkladov platiť vyššie úrokové sadzby. Náklady na vklady sa zvýšili, čím sa znížila čistá úroková marža bánk. Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným finančným trhom, stali sa úplne závislými od financovania Eurosystému (21), z čoho čoraz väčší podiel bol vo forme štátom zaručeného poskytovania ELA zabezpečovaného centrálnou bankou Grécka.
(38)
Grécko spustilo 3. decembra 2012 program odkúpenia nových štátnych dlhopisov, ktoré investori získali v rámci programu PSI, za ceny pohybujúce sa od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty (22). Grécke banky sa zúčastňovali na tomto programe spätného odkúpenia, čo viedlo k ďalším stratám v ich súvahách, keďže väčšina účtovných strát (t. j. rozdiel medzi trhovou hodnotou a nominálnou hodnotou) zaúčtovaných z týchto nových štátnych dlhopisov v čase programu PSI sa stala definitívnou a nezvratnou (23).
(39)
V decembri 2012 dostali štyri najväčšie grécke banky od fondu HFSF druhú preklenovaciu rekapitalizáciu.
(40)
Na jar 2013 bola preklenovacia rekapitalizácia štyroch bánk premenená na trvalú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, pričom HFSF držal viac ako 80 % podielu každej zo štyroch bánk. HFSF dostal pre banky, ktorým sa podarilo prilákať vopred stanovený objem súkromného kapitálu (banka, Alpha Banka a National Bank of Greece), akcie bez hlasovacieho práva a súkromní investori dostali opčné listy na akcie fondu HFSF.
(41)
Centrálna banka Grécka poverila v júli 2013 poradcu, aby vykonal diagnostickú štúdiu úverových portfólií všetkých gréckych bánk. Tento poradca vykonal prognózy strát z úverov všetkých domácich úverov gréckych bánk, ako aj úverov s gréckym rizikom v zahraničných pobočkách a dcérskych spoločnostiach na tri a pol roka a čas trvania úveru. Z analýzy vyplynuli dve prognózy strát z úverov pre dva makroekonomické scenáre - základný scenár a nepriaznivý scenár. Centrálna banka Grécka vykonala prognózy strát z úverov zahraničných úverových portfólií s použitím rovnakých vstupných údajov od poradcu.
(42)
Centrálna banka Grécka na základe posúdenia poradcu prognóz strát z úverov na jeseň 2013 urobila nový stresový test (ďalej len „stresový test z roku 2013“) na posúdenie odolnosti kapitálovej pozície gréckych bánk v základnom a aj v nepriaznivom scenári. Centrálna banka Grécka posúdila kapitálové potreby s technickou podporou druhého poradcu.
(43)
Hlavné prvky posúdenia kapitálových potrieb v rámci stresového testu v roku 2013 boli: i) prognózy strát z úverov (24) úverových portfólií bánk na konsolidovanom základe pre grécke a pre zahraničné riziko bez existujúcich úverových rezerv a ii) odhadovaná prevádzková ziskovosť bánk v období od júna 2013 do decembra 2016 na základe konzervatívnej úpravy plánov reštrukturalizácie, ktoré boli centrálnej banke Grécka predložené v priebehu štvrtého štvrťroka 2013. V tabuľke 4 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári pre tento stresový test z roku 2013.
Tabuľka 4
Stresový test z roku 2013: kapitálové potreby gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný vlastný kapitál Tier 1 (jún 2013) (1)
Rezervy na straty z úverov (jún 2013) (2)
Prognózy strát z úverov pre grécke riziko (3)
Prognózy strát z úverov pre zahraničné riziko (25) (4)
Tvorba interného kapitálu (5)
Podiel vlastného kapitálu Tier 1 v rámci stresového testu (dec. 2016) (6)
Kapitálové potreby (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Centrálna banka Grécka oznámila 6. marca 2014 výsledky stresového testu z roku 2013 a požiadala banky, aby do polovice apríla 2014 predložili svoje plány na zvýšenie kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v základnom scenári.
(45)
Od marca 2014 do začiatku mája 2014 banky pokračovali vo zvyšovaní kapitálu.
2.1.2. Príjemca
(46)
Banka poskytuje všeobecné bankové služby hlavne v Grécku a v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánsko, Ukrajina a Cyprus), ako aj v Egypte. Poskytuje celý rozsah bankových a finančných produktov a služieb domácnostiam a podnikom. Pôsobí v retailovom, firemnom a súkromnom bankovníctve, správe aktív, správe pokladne a investičnom bankovníctve. Banka je založená v Grécku a jej akcie sú kótované na Aténskej burze cenných papierov. Banka zamestnávala 30. decembra 2012 celkovo 18 597 osôb (28).
(47)
Banka sa zúčastnila na programe PSI a vymenila štátne dlhopisy a úvery spojené so štátom v nominálnej hodnote 7,7 miliardy EUR. Jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške 5 911 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011 (29). Počas programu spätného odkúpenia v decembri 2012 banka predala nové štátne dlhopisy, ktoré dostala v rámci programu PSI, s výrazným znížením nominálnej hodnoty. Týmto predajom jej vznikli straty z nových štátnych dlhopisov.
(48)
Hlavné číselné údaje banky v decembri 2010, decembri 2011, decembri 2012 a decembri 2012 (konsolidované údaje) sú uvedené v tabuľke 5.
Tabuľka 5
Hlavné údaje banky Piraeus Bank za roky 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a strata
(v miliónoch EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čistý úrokový príjem
1 207
1 194
1 047
1 664
Celkový prevádzkový príjem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové prevádzkové výdavky
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Príjmy pred rezervami
625
405
989
525
Straty zo zníženia hodnoty na pokrytie úverového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Straty zo zníženia hodnoty štátnych dlhopisov a úverov oprávnených pre PSI
(5 911)
Negatívny goodwill
351
3 810
Čistý zisk/čistá strata
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Selektívne údaje o objeme
(v miliónoch EUR)
31. decembra 2010
31. decembra 2011
31. decembra 2012 (31)
31. decembra 2013 (32)
Celkové čisté úvery a preddavky zákazníkom
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Celkové aktíva
57 561
49 352
70 408
92 010
Celkový vlastný kapitál (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
V tabuľke 5 je okrem obrovských strát, ktoré banka utrpela v roku 2011 z programu PSI (5 911 miliónov EUR (33)), ukázané, že príjem banky klesal (čo je okrem iného zapríčinené vyššími nákladmi na vklady) a že banka do polovice roka 2012 zaznamenávala vysoké a rastúce straty zo zníženia hodnoty svojich úverových portfólií v Grécku a v zahraničí. Pozíciu likvidity banky nepriaznivo ovplyvnili odlevy vkladov. Táto situácia sa mierne zlepšila po tom, čo banka začala realizovať nadobudnutia v júli 2012.
(50)
Centrálna banka Grécka na základe stresového testu z roku 2013 odhadla kapitálové potreby banky v základnom scenári na 465 miliónov EUR.
(51)
Banka v marci 2014 pokračovala vo zvyšovaní kapitálu v objeme 1 752 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb uvedených v odôvodnení 50 a na splatenie 940 miliónov EUR v prioritných akciách držaných Gréckom (34). HFSF sa voči banke na rozdiel od zvýšenia kapitálu banky Eurobank v apríli 2014 nezaviazal, že v prípade nedostatočného súkromného dopytu poskytne v rámci zvýšenia kapitálu kapitálovú injekciu. Zvýšenie kapitálu banky sa dosiahlo prostredníctvom ponúknutia podielu bez predkupného práva na predaj (to znamená zvýšenie kapitálu so zrušením predkupných práv akcionárov) medzinárodným investorom a prostredníctvom verejnej ponuky v Grécku. Cena upisovania bola stanovená na 1,70 EUR za akciu.
(52)
Banka po zvýšení kapitálu 22. mája 2014 oznámila, že splatila Grécku prioritné akcie v celkovej hodnote 750 miliónov EUR (35).
2.2. NADOBUDNUTIA GRÉCKYCH BANKOVÝCH ČINNOSTÍ BANKOU
2.2.1. Nadobudnutie banky ATE
(53)
Grécko založilo banku ATE v roku 1929 ako neziskovú organizáciu. Banka ATE bola do začiatku 90. rokov minulého storočia špecializovanou finančnou inštitúciou, ktorá v mene gréckeho štátu podporovala rozvoj poľnohospodárskeho odvetvia. Spoločnosť bola v decembri 2000 kótovaná na Aténskej burze cenných papierov. Grécko bolo 14. novembra 2011 hlavným akcionárom banky ATE s podielom vo výške 89,9 %.
(54)
ATE pôsobila vo všetkých bankových činnostiach, v retailovom a aj vo firemnom bankovníctve, poskytovala finančné služby, ako sú napríklad poisťovacie činnosti a lízingové činnosti, a nadobudla veľké podiely v spoločnostiach pôsobiacich v nefinančných odvetviach vrátane odvetvia výroby cukru a mliekarenského odvetvia.
(55)
V júli 2012 ATE poskytovala svoje služby prostredníctvom svojej siete 468 pobočiek a zamestnávala 5 024 ľudí. V júli 2012 boli jej celkové vklady vo výške 14,9 miliardy EUR pre celkové aktíva v hodnote 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
ATE poskytovala od roku 2006 svoje služby aj mimo Grécka so 74 % podielom v banke ATE Bank Romania a podielom vo výške 20,3 % na základnom imaní a 25 % prioritných akcií v banke AIKBanka Serbia.
(57)
Ťažkosti banky ATE vznikli pred krízou štátneho dlhu Grécka najmä v dôsledku zlej kvality aktív a tradične nízkej ziskovosti pred znížením hodnoty. Navyše grécka kríza štátneho dlhu postihla všetky grécke banky vrátane banky ATE dvoma spôsobmi: i) strata prístupu Grécka k medzinárodným trhom s dlhovým financovaním závažne ovplyvnila pozíciu likvidity gréckych bánk a ii) kvalita aktív sa zhoršila a zvýšili sa zníženia hodnoty.
(58)
Grécko v apríli 2011 vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckeho opatrenia rekapitalizácie). ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia schválila tieto opatrenia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE.
(59)
Stav kapitálu banky ATE sa však napriek tomu v druhej polovici roku 2011 zhoršil, čo bolo zapríčinené najmä jej účasťou na programe PSI. Ako je znázornené v tabuľke 2, jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 4 329 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli plne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, kapitálové potreby prenesených činností banky ATE boli odhadnuté vo výške 4 920 miliónov EUR.
(60)
Grécko predložilo 22. marca 2012 správu vypracovanú centrálnou bankou Grécka, v ktorej bolo navrhnuté zrušenie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia prenesených činností banky ATE, pričom zvyšné aktíva a pasíva by sa umorili prostredníctvom konsolidačnej banky. Banka a iná veľká grécka banka predložili fondu HFSF nezáväzné ponuky. Predstavenstvo HFSF schválilo 26. júla 2012 ponuku banky.
(61)
Centrálna banka Grécka previedla 27. júla 2012 banke prenesené činnosti banky ATE (37).
(62)
Keďže prenesené činnosti banky ATE obsahovali menej aktív v reálnej hodnote ako pasív, HFSF musel v súlade s rozhodnutím centrálnej banky Grécka z 28. januára 2013 vyrovnať rozdiel medzi prenesenými aktívami a prenesenými pasívami, t. j. medzeru vo financovaní. Centrálna banka Grécka na základe skontrolovaných údajov určila, že medzera vo financovaní je vo výške 7 471 miliónov EUR a HFSF poskytol banke dlhopisy Európskeho nástroja finančnej stability (ďalej len „dlhopisy ENFS“) v hodnote 7 471 miliónov EUR.
(63)
HFSF sa ďalej zaviazal poskytnúť banke kapitál na kapitalizáciu prenesených činností banky ATE vo výške 9 %. Táto suma bola najprv odhadnutá na 500 miliónov EUR, ale konečná suma bola stanovená na 570 miliónov EUR. HFSF vložil v rámci rekapitalizácie z jari 2013 konečnú sumu do banky za kmeňové akcie.
(64)
Banka získala prenesené činnosti banky ATE za kúpnu cenu 95 miliónov EUR.
2.2.2. Nadobudnutie banky Geniki
(65)
Banka Geniki bola založená v roku 1937. Geniki poskytovala finančné služby v odvetviach retailového bankovníctva, firemného bankovníctva a služby kapitálového trhu. Société Générale nadobudla v roku 2004 väčšinu podielov banky Geniki. K 31. decembru 2012 Geniki prevádzkovala 104 pobočiek a zamestnávala 1 391 zamestnancov (38). Celkové aktíva boli vo výške 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvery boli vo výške 1,9 miliardy EUR a vklady približne vo výške 2 miliardy EUR (39).
(66)
Kríza štátneho dlhu Grécka veľmi negatívne ovplyvnila výkonnosť bankového odvetvia. Navyše účasť gréckych bánk na programe PSI viedla k rýchlemu zhoršovaniu ich stavu kapitálu. Ako je znázornené v tabuľke 2, celkové náklady banky Geniki súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 292 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, výška kapitálových potrieb banky Geniki bola odhadnutá vo výške 281 miliónov EUR a bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala centrálna banka Grécka.
(67)
Société Générale oslovila v júni 2012 v úsilí predať banku Geniki všetky štyri veľké grécke banky. Banka bola jediným záujemcom o nadobudnutie banky Geniki.
(68)
Rokovania medzi Société Générale a bankou o predaji banky Geniki viedli 19. októbra 2012 k oficiálnej dohode, že: i) Société Générale predá a banka kúpi 99,08 % podiel, ktorý Société Générale má v banke Geniki a že ii) Société Générale postúpi a prevedie a banka nadobudne 100 % zvýšenie základného imania banky Geniki, ktoré Société Générale vykonala a vykoná v budúcnosti. Société Générale nakoniec súhlasila s vykonaním preddavkovej platby vo výške približne 290 miliónov EUR v prospech banky Geniki a s upísaním dlhopisu vydaného bankou v hodnote približne 170 miliónov EUR. Banka potom nadobudla banku Geniki za 1 milión EUR.
(69)
Banka oznámila 14. decembra 2012, že nadobudnutie podielu spoločnosti Société Générale v banke Geniki je ukončené.
2.2.3. Nadobudnutie gréckych operácií troch cyperských bánk
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank boli v príslušnom poradí založené v rokoch 1899, 1901 a 1976.
(71)
Európska únia, MMF a ECB dosiahli po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 15. marca 2013, dohodu o hlavných parametroch záchranného plánu pre Cyprus. Helénska rada pre systémovú stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board - „HSSB“) jednomyseľne navrhla prevod gréckych aktív a pasív pobočiek troch cyperských bánk v Grécku existujúcej gréckej banke. HSSB konkrétne uviedla, že „[…] (40) dohoda v plnej miere ochraňuje vkladateľov gréckych pobočiek [troch cyperských bánk], chráni grécky verejný záujem a finančnú stabilitu a nezaťažuje verejný dlh Grécka“.
(72)
Centrálna banka Grécka bola poverená preskúmaním možného záujmu gréckych bánk a v tejto súvislosti vyzvala na prejavenie záujmu. HSSB navyše súhlasila s tým, že pokryje kapitálové potreby (nadobúdateľa), ktoré vyplynú z nadobudnutia gréckych pobočiek troch cyperských bánk.
(73)
V tabuľke 6 sú zhrnuté aktíva a pasíva troch cyperských bánk, ktoré boli nakoniec prevedené banke (ďalej len „cyperské prenesené činnosti“).
Tabuľka 6
Prenesené činnosti troch cyperských bánk
Prenesené činnosti
Aktíva
Všetky grécke úvery vrátane lízingu a faktoringu
Úvery na financovanie lodí a iné úvery, ktoré pochádzajú z Grécka a sú v ňom spravované
Dlhodobý majetok (bez odložených daňových pohľadávok)
Pasíva
Všetky vklady troch cyperských bánk zhromaždené v Grécku
Zdroj:
Hlavné prvky „Odčlenenie a predaj gréckych aktív cyperských bánk“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) z 10. apríla 2013.
(74)
Aktíva prevedené banke boli v hodnote približne 18,9 miliardy EUR a pasíva boli v približnej hodnote 15 miliárd EUR. Strany transakcie sa však dohodli, že vezmú do úvahy výšku strát predpokladaných v správe PIMCO pre banky na Cypre v nepriaznivom scenári (41). Podľa správy PIMCO hodnota aktív, ktorá sa mala previesť banke, bola v približnej výške 16,5 miliardy EUR. Prenesené pasíva boli v približnej výške 14,5 miliardy EUR.
(75)
Dňa 21. a 22. marca 2013 predložili nezáväzné ponuky len tri banky vrátane banky.
(76)
HFSF udelil 22. marca 2013 svoj súhlas s nadobudnutím operácií troch cyperských bánk v Grécku bankou. Banka celkovo za nadobudnutie cyperských prenesených činností zaplatila 524 miliónov EUR. Konkrétne bolo dohodnuté, že banka zaplatí 237 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Bank of Cyprus, 258 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Cyprus Popular Bank a 29 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Hellenic Bank.
(77)
V júni 2013 HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (42) vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky na pokrytie kúpnej ceny, ktorú banka zaplatila.
2.2.4. Nadobudnutie banky MBG
(78)
MBG bola založená v roku 2000. MBG k 31. decembru 2012 prevádzkovala 119 pobočiek a zamestnávala 1 174 zamestnanc (43).
(79)
Banka podpísala 22. apríla 2013 konečnú dohodu s bankou BCP o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a účasti banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky.
(80)
Banka BCP mala na základe tejto dohody prispieť 400 miliónmi EUR na regulačnú rekapitalizáciu banky MBG (z čoho banka BCP v decembri 2012 už prispela 139 miliónmi EUR) prostredníctvom premeny podriadených úverov a nadriadených úverov poskytnutých bankou BCP banke MBG na vlastný kapitál. MBG mala okrem toho všetko financovanie, ktoré jej poskytla banka BCP v minulosti, splatiť v dvoch tranžiach: suma 650 miliónov EUR mala byť zaplatená k dátumu ukončenia transakcie a suma približne vo výške 250 miliónov EUR mala byť zaplatená do šiestich mesiacov od ukončenia transakcie. Banka BCP mala dať 400 miliónov EUR na rekapitalizáciu banky prostredníctvom súkromného umiestnenia s vylúčením predkupných práv. Banka mala potom nadobudnúť úplne rekapitalizovanú banku MBG za 1 milión EUR.
(81)
Banka oznámila 19. júna 2013 ukončenie nadobudnutia banky MBG.
2.2.5. Prehľad kumulovaného účinku nadobudnutí
(82)
V tabuľke 7 je uvedený prehľad účinkov za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť a formu banky v Grécku (žiadny z nadobudnutých subjektov nemal zahraničné aktíva okrem prenesených činností banky ATE, ktoré obsahovali malé rumunské aktíva). Banka má v dôsledku týchto nadobudnutí najväčší podiel na gréckom trhu s vkladmi a úvermi.
Tabuľka 7
Účinok za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť banky Piraeus v Grécku
31. december 2012
Len Grécko
Samotná banka Piraeus
ATE
Geniki
Cyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvery
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
časť novej skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvery
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
časť novej skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
časť novej skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zamestnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
časť novej skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
časť novej skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
Údaje, ktoré 10. júna 2014 predložila banka Piraeus Bank.
2.3. OPATRENIA POMOCI
2.3.1. Opatrenia pomoci poskytnuté banke v rámci programu podpory pre grécke banky (opatrenia L1 a A)
(83)
Banka získala v rámci programu podpory pre grécke banky viaceré formy pomoci v rámci opatrenia rekapitalizácie, opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov.
2.3.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)
(84)
Banka mala a naďalej má prospech z pomoci v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov. Táto pomoc bude v tomto rozhodnutí ďalej opisovaná ako „opatrenie L1“. Banka vydala v roku 2010 dlhopisy zaručené štátom v celkovej hodnote 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj štátne dlhopisy v hodnote 1 289 miliónov EUR. Nesplatená suma štátnych dlhopisov na konci marca 2014 bola 1 024 miliónov EUR (44).
(85)
Grécke orgány v pláne reštrukturalizácie pre banku, ktorý grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014, požadovali povolenie na pokračovanie v poskytovaní záruk a štátnych dlhopisov banke v rámci programu podpory pre grécke banky počas obdobia reštrukturalizácie, ak by nastala potreba takejto podpory likvidity, aj keď sa nepredpokladá, že k tomu príde.
2.3.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytovaná v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)
(86)
Banka dostala v máji 2009 a v decembri 2011 v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky od Grécka kapitálové injekcie vo výške 370 miliónov EUR a 380 miliónov EUR, t. j. v celkovej výške 750 miliónov EUR (opatrenie A), čo zodpovedá približne 2,1 % rizikovo vážených aktív (45) banky v danom čase.
(87)
Rekapitalizácia bola vo forme prioritných akcií upísaných Gréckom, ktoré mali kupón 10 % a splatnosť päť rokov.
(88)
Banka odkúpila prioritné akcie 22. mája 2014, ako je opísané v odôvodnení 52.
2.3.2. Štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2)
(89)
ELA je výnimočné opatrenie, ktoré umožňuje solventnej finančnej inštitúcii, ktorá má prechodné problémy s likviditou, získať financovanie z Eurosystému bez toho, že by táto operácia bola súčasťou jednotnej menovej politiky. Úroková sadzba, ktorú finančná inštitúcia platí za poskytovanie ELA, je o […] bázických bodov vyššia ako úrok, ktorý platí za bežné refinancovanie centrálnej banky.
(90)
Centrálna banka Grécka je zodpovedná za program ELA, čo znamená, že všetky náklady na tento program a riziká z neho vyplývajúce znáša centrálna banka Grécka (46), ktorá zabezpečuje aj poskytovanie ELA. Grécko poskytlo centrálnej banke Grécka štátnu záruku, ktorá sa vzťahuje na celkovú výšku ELA poskytovanú centrálnou bankou Grécka. Prijatie článku 50 ods. 7 zákona č. 3943/2011, ktorým sa zmenil článok 65 ods. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministrovi financií poskytnúť záruky v mene štátu centrálnej banke Grécka na ochranu nárokov centrálnej banky Grécka voči úverovým inštitúciám. Banky, ktoré využívajú poskytovanie ELA, musia štátu platiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov.
(91)
Banka 31. decembra 2011 využívala 11,64 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA a 31. decembra 2012 využívala banka 31,4 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA (47). Banka po prudkom poklese v roku 2013 využívala na konci daného roka štátom zaručené poskytovanie ELA vo výške len 750 miliónov EUR.
2.3.3. Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(92)
Banka mala od roku 2012 prospech z viacerých opatrení na podporu kapitálu poskytovaných fondom HFSF. V tabuľke 8 je uvedený prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 8
Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF
Prvá preklenovacia rekapitalizácia - máj 2012
(v miliónoch EUR)
Druhá preklenovacia rekapitalizácia - dec. 2012
(v miliónoch EUR)
Záväzný prísľub - dec. 2012
(v miliónoch EUR)
Účasť na rekapitalizácii z mája 2013
(v miliónoch EUR) (48)
Opatrenie
B1
B2
B3
B4
Suma
(v miliónoch EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(93)
V odôvodneniach 14 až 33 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus je uvedený podrobný opis prvej preklenovacej rekapitalizácie z mája 2012 (opatrenie B1). Kontext a hlavné prvky tohto opatrenia sú uvedené v tomto oddiele.
(94)
HFSF poskytol banke 20. apríla 2012 list, v ktorom sa zaviazal na účasti na plánovanom zvýšení základného imania banky sumou až 5 miliárd EUR.
(95)
Fond HFSF previedol banke v rámci opatrenia B1 v máji 2012 dlhopisy ENFS v hodnote 4,7 miliardy EUR v súlade s ustanoveniami o preklenovacích rekapitalizáciách stanovených v zákone č. 3864/2010, ktorým sa zriaďuje fond HFSF (ďalej len „zákon o HFSF“). Komisia v odôvodnení 53 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla: „Preklenovacia rekapitalizácia ukončená 28. mája 2012 je realizovaním záväzku prijatého v záväznom prísľube, a preto pokračovaním rovnakej pomoci.“ Sumy poskytnuté v záväznom prísľube a v prvej preklenovacej rekapitalizácii vypočítala centrálna banka Grécka s cieľom zabezpečiť, aby banka dosiahla celkový podiel kapitálu vo výške 8 % k 31. decembru 2011, čo je dátum retroaktívneho zaúčtovania preklenovacej rekapitalizácie v záznamoch banky. Ako vyplýva z tabuľky 3, opatrenie B1 pokrylo len časť celkových kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012. Banka mala zvýšiť kapitál prostredníctvom budúceho zvýšenia kapitálu a preklenovacou rekapitalizáciou sa mala len zachovať oprávnenosť banky na financovanie ECB do času, kým sa zrealizuje zvýšenie kapitálu.
(96)
V dohode pred upísaním medzi bankou a fondom HFSF bolo pre obdobie od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie do dátumu konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na kmeňové akcie a ďalšie konvertibilné finančné nástroje stanovené, že banka musí fondu HFSF platiť ročný poplatok vo výške 1 % nominálnej hodnoty obligácií ENFS a že všetky výplaty kupónov a vzniknuté úroky obligácií ENFS za toto obdobie sa budú počítať ako ďalší kapitálový príspevok zo strany fondu HFSF pre banku (49).
2.3.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(97)
Banka vykázala na jeseň 2012 ďalšie straty. Jej kapitál preto opäť klesol pod minimálne kapitálové požiadavky potrebné na to, aby bola oprávnená na refinancovanie ECB.
(98)
V dôsledku toho bola potrebná druhá preklenovacia rekapitalizácia. Fond HFSF zrealizoval 20. decembra 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (opatrenie B2), ktorá bola opäť zaplatená prevedením obligácií ENFS banke.
2.3.3.3. Záväzný prísľub z 20. decembra 2012 (opatrenie B3)
(99)
Fond HFSF dal banke okrem druhej preklenovacej rekapitalizácie 20. decembra 2012 záväzný prísľub svojej účasti na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných nástrojoch, ktoré sa mali vydať, v celkovej výške až 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3).
(100)
Celková výška dvoch preklenovacích rekapitalizácií (opatrenia B1 a B2) a ďalšej sumy prisľúbenej v decembri 2012 (opatrenie B3) znamenali, že fond HFSF sa zaviazal pokryť celkové kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (7 335 miliónov EUR (50)).
2.3.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 (opatrenie B4) a čiastočné splatenie opatrení B1 a B2
(101)
Na všeobecnom zhromaždení akcionárov banky, ktoré sa konalo 23. apríla 2013, sa schválilo zvýšenie základného imania o 8 429 miliónov EUR (51). Táto suma bola vypočítaná ako súčet týchto súm:
i)
7 335 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012; z tejto sumy fond HFSF upísal 5 891 miliónov EUR (opatrenie B4) a súkromní investori upísali 1 444 miliónov EUR;
ii)
570 miliónov EUR, ktoré vložil fond HFSF na splnenie regulačných kapitálových požiadaviek, ktoré vyplynuli z nadobudnutého podniku ATE Bank, ako sa zaviazal v júli 2012; Komisia toto opatrenie posúdila v rozhodnutí o likvidácii banky ATE, v ktorom určila, že nepredstavuje pomoc banke;
iii)
524 miliónov EUR, ktoré fond HFSF vložil na splnenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli zo zaplatenia kúpnej ceny za grécke operácie troch cyperských bánk; táto časť zvýšenia kapitálu predstavuje opatrenie C (52).
(102)
Cena za nové akcie bola stanovená na 1,70 EUR za akciu, čo zodpovedá 50 % podľa objemu obchodu váženému burzovému kurzu počas 50 obchodných dní pred jeho určením.
(103)
Predstavenstvo banky oznámilo 3. júna 2013 vydanie 3 888 268 914 nových akcií s nominálnou hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,70 EUR za akciu (53). Banka 28. júna 2013 (54) oznámila, že predstavenstvo potvrdilo plné zaplatenie celkového zvýšenia kapitálu v akciách v celkovej hodnote 8 429 miliónov EUR vrátane emisných ážií.
(104)
Celková súkromná účasť na zvýšení základného imania banky bola vo výške 1 444 miliónov EUR (55). Táto suma zahŕňa účasť banky BCP opísanú v odôvodnení 80.
(105)
Účasť fondu HFSF na zvýšení základného imania banky bola teda vo výške 6 985 miliónov EUR.
(106)
Fond HFSF sa ihneď po rekapitalizácii z jari 2013 stal väčšinovým akcionárom banky s podielom 81 % (56). Fond HFSF vydal opčné listy a súkromným investorom dal bezodplatne jeden opčný list za každú upísanú akciu (57). Každý opčný list predstavuje právo kúpiť 4,48 akcií fondu HFSF v stanovených intervaloch a za realizačné ceny. Prvý realizačný dátum bol 2. január 2014, a potom je možné opčné listy uplatniť každých šesť mesiacov do 2. januára 2018. Realizačná cena je rovná cene upisovania 1,70 EUR zvýšenej o ročný úrok (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a potom 8 % na ročnom základe za posledných šesť mesiacov) (58).
(107)
V zákone o HFSF v znení zmien z roku 2014 sa stanovuje, že v prípade emisie s prednostným právom možno upravovať len realizačnú cenu opčných listov. Navyše sa každá takáto úprava vykoná ex post a len do výšky realizovaných výnosov z predaja predkupných práv fondu HFSF. V prípade zvýšenia základného imania bez predkupných práv nie je ustanovená žiadna úprava.
2.3.4. Opatrenia pomoci pre nadobudnuté podniky (opatrenie C)
2.3.4.1. Opatrenia pomoci pre banku ATE
(108)
Ako je uvedené v odôvodnení 58, banka ATE v čase rozhodnutia o reštrukturalizácii banky ATE už mala prospech z opatrenia pomoci.
(109)
Grécky štát vložil v decembri 2011 sumu 290 miliónov EUR do banky ATE.
(110)
Uznesenie z 27. júla 2012 opísané v odôvodneniach 62 a 63 zahŕňalo aj ďalšiu podporu od štátu. Fond HFSF dal banke dlhopisy ENFS v hodnote 7 471 miliónov EUR na pokrytie medzery vo financovaní. Fond HFSF prisľúbil tiež rekapitalizovať banku vo výške 570 miliónov EUR.
(111)
Celkovo dosahuje pomoc súvisiaca s postupom nákupu a prevzatia výšku 8 041 miliónov EUR.
2.3.4.2. Opatrenia pomoci pre grécke operácie troch cyperských bánk (opatrenie C)
(112)
Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 77 a 101, HFSF dal v čase nadobudnutia gréckych operácií troch cyperských bánk prísľub poskytnúť banke kapitál vo výške 524 miliónov EUR (opatrenie C). Tento prísľub bol realizovaný v júni 2013 (59).
2.4. PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE
2.4.1. Domáce operácie
(113)
Banka sa prostredníctvom plánu reštrukturalizácie zameria na svoje kľúčové bankové činnosti v Grécku.
(114)
Hlavným cieľom je prinavrátiť jej gréckym bankovým operáciám ziskovosť a životaschopnosť. Plán reštrukturalizácie obsahuje na tento účel viaceré opatrenia zamerané na vylepšenie prevádzkovej efektívnosti banky a jej čistej úrokovej marže, ako aj opatrenia zamerané na vylepšenie stavu jej kapitálu a štruktúry súvahy.
(115)
Pokiaľ ide o prevádzkovú efektívnosť, banka už spustila rozsiahly program racionalizácie.
(116)
Banka od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 znížila svoju fyzickú prítomnosť v Grécku celkovo o 322 pobočiek, v čom je zohľadnená reštrukturalizácia nadobudnutých subjektov po dátume nadobudnutia. Banka v roku 2014 udržala toto tempo, keď v prvom semestri zatvorila už […] pobočiek.
Tabuľka 9
Reštrukturalizácia gréckej siete pobočiek od roku 2010 do 1. polovice roka 2014
Obdobie
2011
2012
2013
1. pol. 2014
Celkový počet pobočiek na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia
360
918
1 316
1 037
z toho Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
cyperské pobočky
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Celkový počet na konci obdobia
346
889
1 037
899
Celkový počet zatvorených pobočiek v danom období
14
29
279
138
Zdroj:
Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.
(117)
Banka znížila v období rokov 2011 až 2013 aj celkový počet zamestnancov svojich bankových a nebankových činností v Grécku o 2 519 zamestnancov. Z toho 2 114 odchodov zamestnancov predstavovali dobrovoľné odchody v rámci programu dobrovoľných odchodov realizovaného bankou.
Tabuľka 10
Zníženie počtu gréckych zamestnancov v období rokov 2010 - 2013
Obdobie
2011
2012
2013
Celkový počet zamestnancov na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia
6 370
12 616
18 628
z toho Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
cyperské pobočky
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Celkový počet na konci obdobia
6 172
12 365
16 558
Zníženie počtu zamestnancov
198
251
2 070
Zdroj:
Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.
(118)
Banka plánuje od decembra 2013 do konca roku 2017 v Grécku ďalšie znižovanie počtu svojich zamestnancov (zo 16 558 na […] zamestnancov) a veľkosti svojej siete pobočiek (z 1 307 na […] pobočiek). (60) […]
(119)
Vyššia efektívnosť, pokiaľ ide o pobočky a personál, pomôže znížiť celkové náklady gréckych činností banky o […] % z 1 394 miliónov EUR na predbežnom základe v roku 2013 na […] miliónov (61) EUR v roku 2017 (62). V dôsledku toho by mal predpokladaný pomer nákladov k výnosom jej gréckych činností na konci obdobia reštrukturalizácie klesnúť pod […] %.
(120)
V pláne reštrukturalizácie je tiež opísané, ako banka zníži svoje náklady na financovanie, čo je podstatné na obnovenie životaschopnosti. Banka predpokladá, že bude môcť platiť nižšie úrokové sadzby zo svojich vkladov s ohľadom na stabilnejšie prostredie, a najmä na predpokladanú stabilizáciu a oživenie gréckeho hospodárstva, ktoré by mali od roku 2014 začať rásť. Predpokladá sa, že rozpätia platené za vklady budú v Grécku klesať (63). Toto zníženie rozpätí by sa malo dosiahnuť najmä platením omnoho nižších úrokových sadzieb na termínované vklady. Podobne sa zníži závislosť banky od poskytovania ELA a širšieho financovania Eurosystému z viac ako 45 % jej celkových aktív v roku 2012 na menej ako […] % v roku 2017 (64).
(121)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka posilní aj svoju súvahu. Jej pomer čistých úverov k vkladom v Grécku sa zníži na […] % v roku 2017 (zo 114 % v roku 2013 (65)) a zároveň sa ďalej zlepší jej kapitálová primeranosť.
(122)
Ďalšou prioritou banky je riadenie nesplácaných úverov. Banka vylepší svoje úverové postupy, pokiaľ ide o vznik úverov (lepšie zabezpečenie a znížené limity) a aj riadenie nesplácaných úverov. Pomer nesplácaných úverov sa priblíži […] % v […] a potom začne klesať, na konci obdobia reštrukturalizácie sa predpokladá miera približne […] % (66). Cena rizika (odpisy strát z úverov) sa zníži takmer z 2 miliárd EUR v roku 2013 na menej ako […] miliónov EUR v roku 2018 (67).
(123)
Vylepšenie prevádzkovej účinnosti, zvýšenie čistej úrokovej marže a zníženie ceny rizika umožnia banke dosiahnuť v Grécku ziskovosť od roku […]. Banka predpokladá, že jej zisky pre domáce činnosti presiahnu v roku 2018 […] miliárd EUR.
2.4.2. Medzinárodné bankové činnosti
(124)
Banka už začala na zvýšenie ziskovosti svojich zahraničných činností realizovať vo svojej medzinárodnej sieti značný program znižovania nákladov. Od konca roka 2011 do marca 2014 sa počet zamestnancov znížil o 10 % zo 6 634 na 5 948 a počet pobočiek o 18 % zo 499 na 410 (68). Zjednodušila sa aj štruktúra medzinárodného portfólia banky s cieľom znížiť nákladovú základňu (69).
(125)
V pláne reštrukturalizácie je zdôraznená potreba znížiť závislosť zahraničných dcérskych spoločností od ich gréckej materskej spoločnosti, pokiaľ ide o ich potreby financovania, a pokračovať v zabezpečovaní kapitálovej pozície banky.
(126)
Banka predala v septembri 2012 svoju americkú dcérsku spoločnosť, ktorá predstavovala 0,7 miliardy EUR aktív (13 pobočiek a 158 zamestnancov).
(127)
Banka do konca júna 2018 zníži expozíciu svojich zahraničných aktív na […] miliárd EUR. Toto číslo predstavuje zníženie o […] % (70) v porovnaní s koncom roka 2012 (71).
(128)
Zníženie zahraničných aktív bude o niečo menšie - na […] miliárd EUR - v prípade […] (72). V takomto prípade dosiahne celkové zníženie zahraničných aktív v porovnaní s koncom roka 2012 mieru […] %.
(129)
Banka sa však namiesto dodržania vyššie uvedenej hranice celkových aktív na konci júna 2018 môže rozhodnúť stiahnuť investície vo výške […] (73). V takomto prípade budú zachované činnosti na konci roka 2012 predstavovať najviac […] % celkových zahraničných činností banky.
(130)
Banka zníži svoje celkové financovanie pre zahraničné dcérske spoločnosti.
2.4.3. Získanie súkromného kapitálu a príspevok existujúcich akcionárov a podriadených veriteľov
(131)
Banka získala významný objem kapitálu na trhu, a tým znížila štátnu pomoc, ktorú potrebovala.
(132)
Banka najprv získala určitý súkromný kapitál v roku 2011 prostredníctvom emisie s predkupným právom vo výške 807 miliónov EUR (74). Ako je uvedené v odôvodnení 104, banke sa podarilo prostredníctvom rekapitalizácie z jari 2013 získať kapitál aj od súkromných investorov. Rekapitalizácia z jari 2013 tiež veľmi oslabila existujúcich akcionárov, keďže po rekapitalizácii z jari 2013 držal fond HFSF 81 % akcií banky a noví investori 17 %, čo existujúcim akcionárom ponechalo podiel len vo výške 2 %. Od roku 2008 neboli v peňažných prostriedkoch vyplatené žiadne dividendy.
(133)
Banka získala v apríli 2014 na trhu kapitál vo výške 1 750 miliónov EUR na pokrytie svojich ďalších kapitálových potrieb a na splatenie prioritných akcií držaných Gréckom. Nové akcie boli vydané za 1,70 EUR, čo je cena, ktorú HFSF zaplatil v rámci rekapitalizácie z jari 2013.
(134)
Banka navyše vytvorila kapitál odkúpením vlastných hybridných a podriadených dlhových nástrojov za zníženú nominálnu hodnotu. Banka v marci 2012 ponúkla spätne odkúpiť niektoré hybridné nástroje a nástroje nižšej úrovne Tier 2. Cena, ktorá bola určená na základe trhovej hodnoty a vrátane ážia vo výške najviac desať percentuálnych bodov, bola stanovená na 37 % nominálnej hodnoty pre hybridný nástroj a 50 % nominálnej hodnoty pre nástroj nižšej úrovne Tier 2. Príslušné miery účasti boli 52,8 % a 18,2 %. Banka začala v máji 2013 ďalšie riadenie pasív na spätné odkúpenie nesplatených cenných papierov v hodnote až 321 miliónov EUR. Miera účasti bola 20 %. Tieto za sebou nasledujúce spätné odkúpenia viedli k celkovému kapitálovému zisku vo výške približne 120 miliónov EUR (75).
2.5. ZÁVÄZKY GRÉCKYCH ORGÁNOV
(135)
Grécko sa 25. júna 2014 zaviazalo, že banka a jej afiliácie budú vykonávať plán reštrukturalizácie predložený v ten istý deň, a prijalo ďalšie záväzky, pokiaľ ide o vykonávanie plánu reštrukturalizácie (ďalej len „záväzky“). Záväzky, ktoré sú uvedené v prílohe, sú zhrnuté v tomto oddiele.
(136)
Po prvé Grécko sa zaviazalo, že banka reštrukturalizuje svoje obchodné operácie v Grécku, pričom stanovilo maximálny počet pobočiek a zamestnancov k 31. decembru 2017 v Grécku, ako aj maximálnu sumu celkových nákladov gréckych činností v roku 2017 (76).
(137)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka zníži náklady na vklady zhromaždené v Grécku. Dodrží maximálny pomer čistých úverov k vkladom k 31. decembru 2017 (77). […]
(138)
Pokiaľ ide o zahraničné dcérske spoločnosti banky, Grécko sa zaviazalo, že banka do 30. júna 2018 zníži zadlženie svojich zahraničných aktív (78). Podpora likvidity alebo kapitálová podpora pre tieto dcérske spoločnosti je navyše prísne obmedzená, pokiaľ ide o nominálnu hodnotu, a je obmedzená na osobitné okolnosti.
(139)
Grécko sa zaviazalo, že banka odpredá viaceré cenné papiere. Banka okrem toho s obmedzenými výnimkami nekúpi cenné papiere s iným stupňom ako investičným (79).
(140)
Grécko prijalo viaceré záväzky týkajúce sa správy a riadenia banky. Zaviazalo sa obmedziť odmeňovanie zamestnancov a manažérov banky (80).
(141)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude uplatňovať obozretnú úverovú politiku s cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia o poskytnutí a reštrukturalizácii úverov boli zamerané na maximalizáciu životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude dodržiavať prísne normy týkajúce sa monitorovania úverového rizika, ako aj reštrukturalizácie úverov (81).
(142)
Viaceré záväzky sa týkajú operácií banky s prepojenými dlžníkmi. Cieľom týchto záväzkov je zabezpečiť, aby sa banka neodchýlila od obozretných bankových postupov, keď napríklad poskytuje alebo reštrukturalizuje úvery pre svojich zamestnancov, manažérov a akcionárov, ako aj pre verejné subjekty, politické strany a mediálne spoločnosti (82).
(143)
Na záver sa Grécko zaviazalo, že banka bude dodržiavať určité obmedzenia týkajúce sa správania, ako napríklad zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz nadobudnutí a zákaz reklamy štátnej podpory (83).
(144)
Tieto záväzky bude do 31. decembra 2018 sledovať monitorovací správca.
(145)
Okrem toho Grécko vo svojom návrhu z 25. júna 2014 uviedlo, že požiada o súhlas Komisie pred akýmkoľvek spätným odkúpením záruk banky alebo akéhokoľvek štátneho subjektu vrátane HFSF (84).
3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
(146)
Komisia začala 27. júla 2012 formálne vyšetrovacie konanie s cieľom overiť, či boli splnené podmienky oznámenia o bankovníctve z roku 2008 (85), pokiaľ ide o vhodnosť, potrebu a primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, ktorú fond HFSF poskytol v prospech banky (opatrenie B1).
(147)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti so zreteľom na skutočnosť, že pomoc prišla po prvej rekapitalizácii a podpore likvidity, a so zreteľom na dlhé obdobie pomoci, či banka podnikla všetky možné kroky na zabránenie tomu, aby už v budúcnosti nepotrebovala pomoc (86). Komisii okrem toho nebolo jasné, kto bude kontrolovať banku v budúcnosti, keď bude prvá preklenovacia rekapitalizácia nahradená trvalou rekapitalizáciou (87), keďže banka sa môže dostať pod kontrolu štátu alebo pod kontrolu menšinových súkromných vlastníkov, ktorí by mohli profitovať z kontroly a vysokého pákového efektu. Komisia uviedla, že aby mohla prvú preklenovaciu rekapitalizáciu považovať za vhodnú, mali by sa v každom prípade zachovať kvalita riadenia banky a najmä jej postup poskytovania úverov.
(148)
Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, Komisia v odôvodnení 70 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus spochybnila, či boli prijaté všetky možné opatrenia na zabránenie tomu, aby banka nepotrebovala opäť v budúcnosti pomoc. Navyše, keďže trvanie obdobia preklenovacej rekapitalizácie bolo neisté, Komisia nemohla vyvodiť záver, či bola dostatočná a či bola v súlade so zásadami odmeňovania a zásadami rozdelenia zaťaženia podľa pravidiel štátnej pomoci. Okrem toho, keďže podmienky konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na trvalú rekapitalizáciu neboli v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus známe, Komisia ich nemohla posúdiť.
(149)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sú ochrany (zákaz reklamy štátnej podpory, zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz kúpnych opcií a spätného odkúpenia, ako sú opísané v odôvodnení 76 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus) vo vzťahu k prvej preklenovacej rekapitalizácii dostatočné. Komisia navyše v odôvodnení 77 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla, že nedostatok pravidiel určených na zabránenie tomu, aby fond HFSF koordinoval štyri najväčšie hlavné banky (konkrétne banka, Eurobank, NBG a Alpha Bank), a absencia primeraných záruk na zabránenie tomu, aby si vymieňali obchodne citlivé informácie, by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia preto navrhla vymenovanie monitorovacieho správcu, ktorý bude fyzicky prítomný v banke.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
4.1. PRIPOMIENKY BANKY
(150)
Komisia dostala 30. augusta 2012 pripomienky banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus.
(151)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrení, banka uviedla, že dlhová kríza v Grécku a v eurozóne predstavovali nevídanú situáciu. Kapitálová injekcia v máji 2009, ktorá zodpovedala 1,0 % jej rizikovo vážených aktív, bola priamou reakciou na výnimočný rozruch na globálnych finančných trhoch. Na konci roka 2011 predstavovala ďalšia kapitálová injekcia od Grécka vo výške 380 miliónov EUR 1,1 % rizikovo vážených aktív banky v danom čase a bola určená na vyriešenie kapitálového deficitu, o ktorom sa predpokladalo, že vyplynie z prehlbujúcej sa recesie. Rekapitalizácia banky fondom HFSF vo výške 4,7 miliardy EUR bola prvou časťou rekapitalizácie určenej na vyriešenie kapitálového deficitu, ktorý vyplynul z programu PSI a z posúdenia úverových portfólií vykonaného spoločnosťou Blackrock (88), ako aj z prehlbujúcej sa recesie.
(152)
Vyjadrila tiež názor, že skutočnosťou, že Grécko a fond HFSF vymenovali popri iných členoch príslušne jedného a dvoch členov predstavenstva banky ako svojich zástupcov a fond HFSF vymenoval jedného svojho člena ako člena výboru pre riziká predstavenstva banky, je zabezpečené, aby banka nemohla podstupovať neprimerané riziko.
(153)
Pokiaľ ide o potrebu opatrení, banka poznamenala, že rekapitalizácia vo forme preklenovacieho financovania, o ktorej rozhodli grécke orgány, Európska únia, MMF a ECB, ako aj výška preklenovacej rekapitalizácie 4,7 miliardy EUR takmer vyrovnávajú účinok programu PSI. Pokiaľ ide o konverziu preklenovacej rekapitalizácie na stály kapitál, po dlhom období bez vlády v Grécku v druhom štvrťroku 2012 a po schválení konečnej štruktúry sa nevyhnutne museli oslabiť existujúci akcionári a dohodnúť sa primerané odmeňovanie (v závislosti od podmienok a použitých nástrojov).
(154)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, banka poznamenala, že od roku 2009 upravila svoje postupy poskytovania úverov tak, že používa prísnejšie kritériá na poskytnutie úveru, zrýchlené obdobia splácania a znížené úverové limity. Od prvého štvrťroka 2009 všetky žiadosti o vyplatenie nad určitú sumu skúma a schvaľuje zástupca generálneho riaditeľa a generálny manažér/Group Credit. Nezmení svoje súčasné obchodné postupy stanovené v obchodnom pláne, ktorý bol predložený centrálnej banke Grécka, a neporuší súčasné normy poskytovania úverov. Tieto normy patria medzi najprísnejšie v odvetví, čo potvrdzujú aj veľmi dobré výsledky, ktoré banka dosiahla v rámci diagnostiky Blackrock Solutions. Tieto zámery by sa zabezpečili zastúpením Grécka a fondu HFSF v predstavenstve banky.
(155)
Pokiaľ ide o návrh Komisie na vymenovanie monitorovacieho správcu, banka zastáva názor, že už ju starostlivo sledujú rôzne tretie strany, ako napríklad Centrálna banka Grécka, vonkajší audítori, zástupca Grécka a zástupcovia fondu HFSF.
4.2. PRIPOMIENKY INEJ GRÉCKEJ BANKY
(156)
Komisia dostala 3. januára 2013 pripomienky od jednej gréckej banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus. Táto grécka banka poznamenala, že rekapitalizácia gréckych bánk zo strany fondu HFSF predstavuje v zásade vítaný krok smerom k zdravšiemu a životaschopnejšiemu bankovému systému a nevyjadrila žiadne námietky k rekapitalizácii banky.
(157)
Táto grécka banka vyjadrila plnú podporu zásade rekapitalizácie gréckych bánk zo strany fondu HFSF, vysvetlila však, že v záujme minimalizácie narušenia hospodárskej súťaže a na zamedzenie diskriminácii očakáva, že rekapitalizácia zo strany fondu HFSF bude prístupná všetkým bankám pôsobiacim v Grécku za podobných podmienok.
5. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
(158)
Grécko predložilo 5. septembra 2012 pripomienky, ktoré vypracovala centrálna banka Grécka a fond HFSF.
5.1. PRIPOMIENKY CENTRÁLNEJ BANKY GRÉCKA
(159)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že suma 18 miliárd EUR kapitálu, ktorou fond HFSF v máji 2012 rekapitalizoval štyri najväčšie grécke banky, bola menšia ako konečná suma, ktorá bola potrebná na to, aby tieto banky do júna 2012 postupne dosiahli a udržali podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený vo výške 10 % a podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený na úrovni 7 % v rámci trojročného nepriaznivého stresového scenára. Takisto uviedla, že prvá preklenovacia rekapitalizácia bola dočasná, keďže proces rekapitalizácie sa mal uzavrieť zvýšením základného imania týchto štyroch bánk.
(160)
Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že rekapitalizácia najväčších gréckych bánk bola súčasťou dlhodobejšej reštrukturalizácie gréckeho bankového sektora. Uviedla, že ak banka zostáva v súkromných rukách, manažment zostane veľmi pravdepodobne rovnaký, pričom ak sa banka dostane do štátneho vlastníctva (to znamená, že ju vlastní fond HFSF), fond HFSF by mohol vymenovať nový manažment, ktorý v každom prípade posúdi centrálna banka Grécka. Centrálna banka Grécka uviedla, že priebežne posudzuje rámec správy a riadenia spoločnosti, vhodnosť riadenia a rizikový profil každej banky s cieľom zabezpečiť, aby banky nepodstupovali prílišné riziko. Poukázala aj na to, že fond HFSF už vymenoval zástupcov v predstavenstvách rekapitalizovaných bánk.
(161)
Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že rekapitalizácia banky bola obmedzená tak, aby bolo zabezpečené splnenie vtedy platných požiadaviek na minimálny kapitál (8 %). Uviedla tiež, že dlhé obdobie pred rekapitalizáciami bolo zapríčinené prudkým zhoršením prevádzkového prostredia v Grécku a vplyvom programu PSI, zložitosťou celého projektu a potrebou maximalizovať účasť súkromných investorov na zvýšení základného imania.
(162)
Pokiaľ ide primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka zdôraznila, že úplné vykonávanie plánu reštrukturalizácie, ktorý sa má predložiť Komisii, je zabezpečené skutočnosťou, že v prípade závažného porušenia plánu reštrukturalizácie sa okrem iného zruší pozastavenie hlasovacích práv fondu HFSF. Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že ťažkosti banky neboli spôsobené podcenením rizík zo strany manažmentu banky ani obchodne agresívnym konaním.
5.2. PRIPOMIENKY FONDU HFSF
(163)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, fond HFSF k otázke možného zásahu štátu v prípade, keď štát poskytuje veľké sumy štátnej pomoci prostredníctvom fondu HFSF a fond HFSF má úplné hlasovacie práva, uviedol, že banky financované fondom HFSF sa nepovažujú za verejné subjekty ani za subjekty pod štátnou kontrolou a že po ich trvalej rekapitalizácii zo strany fondu HFSF nebudú kontrolované štátom. Fond HFSF poukázal na to, že je úplne nezávislý súkromnoprávny subjekt s autonómiou rozhodovania. Nepodlieha vládnej kontrole v súlade s článkom 16 ods. C bodom 2 zákona o HFSF, podľa ktorého úverové inštitúcie, ktorým fond HFSF poskytol kapitálovú podporu, nie sú súčasťou širšieho verejného sektora. Poukázal aj na štruktúru riadenia fondu HFSF.
(164)
Pokiaľ ide o zasahovanie fondu HFSF do riadenia banky, fond HFSF uviedol, že bude rešpektovať autonómiu banky a nebude zasahovať do jej každodenného riadenia, keďže jeho úloha je obmedzená na úlohu stanovenú v zákone o HFSF. Uviedol, že štát nebude zasahovať ani koordinovať a že rozhodnutia banky týkajúce sa postupu poskytovania úverov (okrem iného týkajúce sa zabezpečenia, cenotvorby a solventnosti dlžníkov) sa budú prijímať na základe komerčných kritérií.
(165)
Fond HFSF zdôraznil, že zákon o HFSF a dohoda pred upísaním obsahujú vhodné záruky zamerané na zabezpečenie toho, aby existujúci súkromní akcionári nepodstupovali nadmerné riziko. Poukázal na prvky, ako je: i) vymenovanie zástupcov fondu HFSF ako nezávislých nevýkonných členov predstavenstva banky a ich prítomnosť vo výboroch; ii) vykonávanie hĺbkovej analýzy v banke fondom HFSF a iii) skutočnosť, že po konečnej rekapitalizácii budú jeho hlasovacie práva obmedzené, pokiaľ bude banka dodržiavať podmienky plánu reštrukturalizácie.
(166)
Fond HFSF uviedol, že sú zavedené vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby si banky, v ktorých má fond HFSF účasť, medzi sebou nevymieňali obchodne citlivé informácie. Patrí medzi ne vymenúvanie rôznych zástupcov fondu HFSF pre tieto banky, mandáty určené týmto zástupcom, ktoré špecificky chránia pred tokom informácií od jedného zástupcu k druhému, a jasné interné pokyny pre týchto zástupcov, aby neprenášali obchodne citlivé informácie bánk. Fond HFSF okrem toho uviedol, že neuplatňuje svoje práva vo vzťahu k bankám spôsobom, ktorý by mohol brániť účinnej hospodárskej súťaži, obmedzovať ju, narúšať ju alebo ju výrazne zmenšovať či prekážať jej. Fond HFSF na záver uviedol, že na členov jeho predstavenstva a jeho zamestnancov sa vzťahujú prísne pravidlá dôvernosti a fiduciárne povinnosti a tieto osoby sú viazané ustanoveniami týkajúcimi sa služobného tajomstva, pokiaľ ide o jeho záležitosti.
6. POSÚDENIE POMOCI SÚVISIACEJ S NADOBUDNUTÍM BANKY ATE A GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK
6.1. POSÚDENIE POMOCI TÝKAJÚCEJ SA BANKY ATE
(167)
Komisia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 58 a 108 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc a že sú v súlade s vnútorným trhom.
(168)
Komisia v rozhodnutí o likvidácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 109 a 110 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej stanovila, že pomoc v prospech banky ATE je zlučiteľná s vnútorným trhom, len ak sa integrácia prenesených činností banky ATE vykonáva podľa plánu a ak plán reštrukturalizácie banky - ktorý zahŕňa prenesené činnosti banky ATE - umožňuje obnovenie jej dlhodobej životaschopnosti. Toto obnovenie dlhodobej životaschopnosti bude posúdené v oddiele 7.6.2.
(169)
Komisia preto nemusí opätovne posudzovať uvedené opatrenia a potvrdzuje, že sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
6.2. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI TÝKAJÚCEJ SA GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK (OPATRENIE C)
6.2.1. Existencia a výška pomoci
(170)
Komisia musí v súvislosti s opatrením C určiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa tohto ustanovenia štátna pomoc je akákoľvek pomoc poskytovaná z prostriedkov členského štátu v akejkoľvek podobe, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru tak, že ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(171)
K rekapitalizácii banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR sa zaviazalo v marci 2013 počas postupu predkladania ponúk na nadobudnutie cyperských prenesených činností. Opatrenie sa preto poskytlo v marci 2013. Samotná rekapitalizácia sa uskutočnila v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (89).
(172)
Rekapitalizáciu banky vykonal fond HFSF, čo je subjekt zriadený a financovaný Gréckom na podporu bánk, takže vyplatenie sa uskutočnilo s použitím štátnych prostriedkov.
(173)
Pokiaľ ide o príjemcu štátnej pomoci, rekapitalizácia, ako je vysvetlené v odôvodnení 72, bola zameraná na pokrytie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia cyperských prenesených činností. Navyše rekapitalizácia bola k dispozícii pre akúkoľvek grécku banku, ktorá by nadobudla cyperské prenesené činnosti. V ponuke banky, ktorá bola predložená fondu HFSF na schválenie, bola zohľadnená rekapitalizácia zo strany fondu HFSF. V danom čase bolo k dispozícii veľmi málo kapitálu pre grécke banky a žiadna z nich by nekúpila cyperské prenesené činnosti bez prísľubu rekapitalizácie. Komisia preto za príjemcu štátnej pomoci, aj keď formálny príjemca kapitálu poskytnutého zo strany fondu HFSF je banka, považuje cyperské prenesené činnosti, pretože predmetné opatrenie umožnilo ich predaj gréckej banke. Bez rekapitalizácie banky by ich grécka banka nekúpila. Boli by ponechané v skupinách, ktoré majú obrovské problémy (Cyprus Popular Bank a Bank of Cyprus sa rušili s ohľadom na ich veľké kapitálové potreby), a preto by pravdepodobne skrachovali alebo by minimálne utrpeli veľký odlev vkladov. Komisia v súvislosti s existenciou výhody tiež poznamenáva, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF nie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve: v čase veľkej neistoty by súkromný investor pôsobiaci v normálnych trhových podmienkach nedal záväzok v budúcnosti vložiť veľkú sumu kapitálu do banky bez toho, žeby vopred poznal podmienky budúceho vloženia (to znamená emisnú cenu).
(174)
Opatrenie je navyše prima facie selektívne, keďže sa uplatňuje výlučne na cyperské prenesené činnosti (z ktorých každá predstavuje podnik), a nie na iný podnik.
(175)
Na záver cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, súťažia s inými bankami vrátane dcérskych spoločností zahraničných bánk, ktoré sú aktívne v Grécku alebo ktoré sa možno zaujímajú o vstup na grécky trh. Záchrana týchto činností preto narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(176)
Komisia preto dospela k záveru, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Príjemca štátnej pomoci
(177)
Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 173, Komisia považuje cyperské prenesené činnosti za príjemcu vyplatenia dlhopisov ENFS fondom HFSF.
(178)
Ďalej, ako je vysvetlené v odôvodneniach 71 a 173, cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, musela z dôvodov finančnej stability, a najmä z dôvodu, že tri cyperské banky boli vo veľmi ťažkej situácii, nadobudnúť iná banka. Predaj cyperských prenesených činností a to, či tento predaj zahŕňa štátnu pomoc kupujúcemu, t. j. banke, by sa preto mali preskúmať na základe oddielu oznámenia o reštrukturalizácii (90) s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky.
(179)
Centrálna banka Grécka sa na účely tohto predaja rozhodla obrátiť len na najväčšie domáce banky pôsobiace v Grécku, z ktorých len banka a dve ďalšie banky predložili nezáväzné ponuky. Banka je jediný záujemca, ktorý predložil platnú záväznú ponuku. Na základe obmedzenej skupiny kupujúcich, na ktorú sa centrálna banka Grécka obrátila, nemožno vylúčiť, že súťaž bola otvorená, keďže bolo opodstatnené neočakávať formálnu ponuku od iných investorov. Zahraničné banky prítomné v Grécku v danom čase v skutočnosti z dôvodu finančnej nestability gréckeho bankového systému, ktorý pre hlbokú a dlhú recesiu zaznamenal veľké straty z úverov, zrušili investície alebo sa práve išli zbaviť svojich gréckych činností (napr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Inými slovami, vystupovali z gréckeho trhu a nehľadali nové investičné príležitosti v Grécku. Okrem toho je logické predpokladať, že o tieto činnosti sa zaujíma len investor schopný rýchlo stabilizovať a oživiť nadobudnuté činnosti - t. j. veľká banková skupina. Na záver treba povedať, že na základe veľmi krátkeho časového rámca dostupného na uzavretie obchodu - ktorý určovala finančná kríza, v ktorej predávajúce banky pôsobili - bola účasť zahraničných bánk alebo iných typov investorov na predaji veľmi nepravdepodobná, keďže títo investori by pred predložením formálnej ponuky obvykle chceli vykonať hĺbkovú analýzu aktív ponúkaných na predaj.
(180)
Komisia preto dospela k záveru, že predajná cena cyperských prenesených činností bola trhová cena a že možno vylúčiť pomoc v prospech kupujúceho, t. j. banky.
6.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti
(181)
Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy je Komisia oprávnená vyhlásiť určitú pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je určená „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.
(182)
Komisia uznala, že celosvetová finančná kríza môže spôsobiť vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu a že opatrenia na podporu bánk môžu napraviť túto poruchu. Je to potvrdené v oznámení o bankovníctve z roku 2008, v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o reštrukturalizácii. Komisia stále zastáva názor, že so zreteľom na opätovné objavenie napätia na finančných trhoch sú splnené požiadavky, na základe ktorých možno schváliť štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Komisia potvrdila tento názor prijatím oznámenia o predĺžení v roku 2011 (91) a oznámenia o bankovníctve v roku 2013 (92).
(183)
Komisia so zreteľom na grécke hospodárstvo vo svojich rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky, ako aj vo svojich schváleniach opatrení štátnej pomoci, ktoré Grécko poskytlo v prospech jednotlivých bánk (93), uznala, že hrozí vážne narušenie gréckeho hospodárstva a že štátna podpora bánk je vhodná na nápravu tohto narušenia. Právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by preto mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.
(184)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(185)
Podľa bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, aby bola pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí byť v súlade so všeobecnými kritériami zlučiteľnosti:
a)
vhodnosť: pomoc musí byť dobre cielená, aby ňou bolo možné účinne dosiahnuť cieľ nápravy vážnej poruchy fungovania hospodárstva. Nie je to tak, ak opatrenie nie je vhodné na napravenie poruchy;
b)
potreba: opatrenie pomoci musí byť svojím objemom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa. Preto musí byť v minimálnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie cieľa a musí byť vo forme, ktorá je najvhodnejšia na napravenie poruchy;
c)
primeranosť: pozitívne účinky opatrenia musia byť náležite porovnané s narušením hospodárskej súťaže, aby bolo narušenie obmedzené na minimum potrebné na dosiahnutie cieľov opatrenia.
(186)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(187)
V oznámení o rekapitalizácii je stanovené ďalšie usmernenie k úrovni odmien požadovaných pre štátne kapitálové injekcie.
(188)
Na záver treba povedať, že Komisia v oznámení o reštrukturalizácii vysvetlila, ako bude posudzovať plány o reštrukturalizácii. Komisia vo svojom posúdení plánu reštrukturalizácie banky na základe oznámenia o reštrukturalizácii vezme do úvahy všetky opatrenia uvedené v tabuľke 11.
6.2.3. Súlad opatrenia pomoci C s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii
6.2.3.1. Vhodnosť
(189)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, t. j. záväzok zo strany fondu HFSF rekapitalizovať banku vo výške 524 miliónov EUR, Komisia sa domnieva, že opatrenie je vhodné, pretože umožnilo predaj gréckych operácií troch cyperských bánk banke.
(190)
Žiadna z gréckych bánk vrátane banky by v prípade neexistencie opatrenia nebola ochotná kúpiť cyperské prenesené činnosti v čase, keď žiadna banka mimo Grécka nebola ochotná vstúpiť na tento trh. Ak by cyperské prenesené činnosti neboli kúpené, tieto činnosti, a najmä vklady gréckych pobočiek by boli ohrozené. Opatrením sa preto zabezpečilo zachovanie finančnej stability v Grécku. Komisia sa na tomto základe domnieva, že opatrenie je vhodné ako pomoc na záchranu.
6.2.3.2. Potreba
(191)
Opatrenie pomoci musí byť podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 svojím rozsahom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa opatrenia. Z toho vyplýva, že napríklad kapitálová injekcia musí mať minimálny rozsah potrebný na dosiahnutie tohto cieľa.
(192)
Opatrenie pokrývalo v čase, keď bolo pre grécke banky veľmi ťažké nájsť kapitál, kapitálové potreby vyplývajúce zo zaplatenia kúpnej ceny za nadobudnutie cyperských prenesených činností, takže nadobudnutie sa mohlo realizovať.
(193)
Komisia ďalej pozitívne hodnotí, že pomoc bola vo forme kapitálovej injekcie v rámci rekapitalizácie z jari 2013, keďže fond HFSF neposkytol banke grant, ale dostal kmeňové akcie za rovnakú hodnotu.
(194)
Opatrenie je preto potrebné na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku.
6.2.3.3. Primeranosť
(195)
Podporené činnosti boli predané po tom, čo grécke orgány spustili výzvu na predkladanie ponúk. Nadobudnuté činnosti sa v banke navyše rýchlo integrovali. Pomoc neumožnila, aby podporené činnosti zostali na trhu ako samostatní konkurenti.
(196)
Výška pomoci bola okrem toho pomerne malá, pretože zodpovedá približne 3 % celkových čistých úverov cyperských prenesených činností (alebo približne 3 % ich rizikovo vážených aktív) (94).
(197)
Komisia sa preto domnieva, že opatrenie bolo navrhnuté tak, aby minimalizovalo neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.
6.2.3.4. Záver o súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii
(198)
Na základe analýzy v odôvodneniach 189 až 197 sa konštatuje, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR bola vhodná, potrebná na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku a bola navrhnutá tak, aby minimalizovala neprimerané narušenie hospodárskej súťaže, a je v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii.
6.2.4. Súlad opatrenia pomoci s oznámením o reštrukturalizácii
(199)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 178, na predaj cyperských prenesených činností sa vzťahuje oddiel oznámenia o reštrukturalizácii s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky. Podľa bodu 17 oznámenia o reštrukturalizácii sa v prípade predaja banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii musia dodržiavať požiadavky životaschopnosti, vlastného príspevku a obmedzenia týkajúce sa narúšania hospodárskej súťaže.
6.2.4.1. Dlhodobá životaschopnosť cyperských prenesených činností dosiahnutá predajom
(200)
V bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že predaj banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti, ak je kupujúci životaschopný a je schopný zniesť prevzatie banky v ťažkostiach a môže pomôcť obnoviť dôveru trhu.
(201)
Banka úspešne integrovala cyperské prenesené činnosti. Ako je uvedené v oddiele 7.6, banka sa môže na základe svojho plánu reštrukturalizácie považovať za životaschopný subjekt. V dôsledku toho umožňuje skutočnosť, že cyperské prenesené činnosti boli prevedené na banku, obnovenie ich dlhodobej životaschopnosti.
6.2.4.2. Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia
(202)
Pokiaľ ide o príspevok akcionárov troch cyperských bánk na náklady na reštrukturalizáciu, Komisia poznamenáva, že tri cyperské banky nepredali cyperské prenesené činnosti za ich účtovnú hodnotu, ale za hodnotu upravenú podľa správy PIMCO. Navyše tri cyperské banky previedli banke aj po vykonanej úprave viac aktív ako pasív. Takže bolo dosiahnuté dostatočné rozdelenie zaťaženia medzi akcionárov, pretože stratu hodnoty cyperských prenesených činností znášali ich predávajúci.
6.2.4.3. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(203)
Pokiaľ ide o opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, v bode 30 oznámenia o reštrukturalizácii je stanovené: „Pre Komisiu je východiskovým bodom posúdenie potreby takýchto opatrení, veľkosť, rozsah a dosah aktivít, ktoré by predmetná banka mala v prípade uskutočnenia hodnoverného reštrukturalizačného plánu… Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé od sumy pomoci a podmienok a okolností, za akých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.“
(204)
Ako je opísané v odôvodnení 196, suma pomoci zodpovedá približne 3 % rizikovo vážených aktív cyperských prenesených činností. Komisia ju preto považuje za pomerne malú so zreteľom na to, že táto suma umožnila predaj cyperských prenesených činností, a ako je vysvetlené v odôvodnení 190, zabezpečila zachovanie finančnej stability v Grécku.
(205)
Grécke pobočky prestali po predaji cyperských prenesených činností existovať ako samostatní konkurenti, pretože boli úplne integrované do banky.
(206)
Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na pomerne malú sumu pomoci pre cyperské prenesené činnosti a so zreteľom na skutočnosť, že už nebudú existovať ako samostatní konkurenti, nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.
6.2.4.4. Záver o súlade s oznámením o reštrukturalizácii
(207)
Na základe analýzy v odôvodneniach 199 až 206 sa dospelo k záveru, že predaj cyperských prenesených činností a ich integrácia do banky zabezpečujú v súlade s oznámením o reštrukturalizácii ich dlhodobú životaschopnosť, že pomoc je obmedzená na potrebné minimum a že nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.
(208)
Rekapitalizácia banky vo výške 524 miliónov EUR zo strany fondu HFSF by sa preto mala vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
7. POSÚDENIE POMOCI POSKYTNUTEJ BANKE
7.1. EXISTENCIA A VÝŠKA POMOCI
(209)
Komisia musí určiť existenciu štátnej pomoci v prospech banky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
7.1.1. Existencia pomoci v opatreniach poskytnutých v rámci programu podpory pre grécke banky
7.1.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)
(210)
Komisia už v rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky (95) určila, že podpora likvidity poskytnutá v rámci programu predstavuje pomoc. Banka vydala v roku 2011 dlhopisy zaručené štátom v celkovej výške 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj 1 289 miliónov EUR štátnych dlhopisov. Na konci marca 2014 bola nesplatená suma dlhopisov zaručených štátom a štátnych dlhopisov príslušne 9,9 miliardy EUR a 1 024 miliónov EUR (96). Budúca podpora likvidity poskytnutá v rámci programu podpory pre grécke banky by takisto predstavovala pomoc.
7.1.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)
(211)
Komisia už v rozhodnutí z 19. novembra 2008 o programe podpory pre grécke banky určila, že rekapitalizácia, ktorá sa má poskytnúť v rámci tohto opatrenia rekapitalizácie, predstavuje pomoc. Banka prijala 750 miliónov EUR vo forme prioritných akcií, čo predstavuje 2,1 % rizikovo vážených aktív banky (97).
7.1.2. Existencia pomoci v štátom zaručenom poskytovaní ELA (opatrenie L2)
(212)
Komisia v bode 51 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 vysvetlila, že poskytnutie prostriedkov centrálnej banky finančným inštitúciám nepredstavuje pomoc, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky: podmienka týkajúca sa solventnosti finančnej inštitúcie, facilita je zabezpečená kolaterálom, finančnej inštitúcii je účtovaný úrok a nie je tam protizáruka štátu. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté banke nie je v súlade s týmito štyrmi kumulatívnymi podmienkami najmä preto, že je štátom zaručené a poskytuje sa v spojení s inými podpornými opatreniami, nemožno vyvodiť záver, že štátom zaručené poskytovanie ELA nepredstavuje štátnu pomoc.
(213)
Štátom zaručené poskytovanie ELA spĺňa požiadavky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé, keďže toto opatrenie zahŕňa štátnu záruku v prospech centrálnej banky Grécka, prípadnú stratu znáša štát. Opatrenie preto zahŕňa štátne prostriedky. ELA umožňuje bankám získať financovanie v čase, keď nemajú prístup k trhu s veľkoobchodným financovaním a k bežným operáciám refinancovania Eurosystému. Štátom zaručeným poskytovaním ELA sa teda banke poskytuje výhoda. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA je obmedzené na bankový sektor, opatrenie je selektívne. Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA umožňuje banke naďalej pôsobiť na trhu a zabraňuje jej krachu a odchodu z trhu, narúša hospodársku súťaž. Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, výhoda poskytnutá banke ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(214)
Komisia sa na základe uvedeného domnieva, že štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2) predstavuje štátnu pomoc. Výška štátom zaručeného poskytovania ELA v priebehu času kolíše. K 31. decembru 2012 dosahovalo približne sumu 31,4 miliardy EUR. Po prudkom poklese v roku 2013 bolo na konci daného roka vo výške len 750 miliónov EUR.
7.1.3. Existencia pomoci v opatreniach poskytovaných prostredníctvom fondu HFSF
7.1.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(215)
Komisia v oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus už skonštatovala, že prvá preklenovacia rekapitalizácia predstavuje štátnu pomoc. Prijatý kapitál dosahoval výšku 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(216)
Opatrenie B2 sa realizovalo s prostriedkami fondu HFSF, ktoré, ako je vysvetlené v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus, zahŕňajú štátne zdroje.
(217)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrením B2 sa zvýšil podiel kapitálu banky na úroveň, ktorá jej umožňuje naďalej fungovať na trhu a mať prístup k financovaniu Eurosystému. Okrem toho odmenu opatrenia B2 tvorili vzniknuté úroky z obligácií ENFS a ďalší poplatok vo výške 1 %. Keďže táto odmena je zjavne nižšia ako odmena za podobné kapitálové nástroje na trhu, banke by sa určite nepodarilo za takýchto podmienok získať na trhu kapitál. Opatrenie B2 poskytuje teda banke výhodu zo štátnych zdrojov. Pretože opatrenie bolo poskytnuté k dispozícii len banke, jeho povaha je selektívna.
(218)
Pozícia banky bola posilnená v dôsledku opatrenia B2, pretože banke boli poskytnuté finančné prostriedky potrebné na splnenie kapitálových požiadaviek, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže. Keďže banka je aktívna na bankových trhoch v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B2 ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(219)
Komisia sa domnieva, že opatrenie B2 predstavuje štátnu pomoc. Vnútroštátne orgány ho oznámili ako pomoc. Prijatý kapitál bol vo výške 1 553 miliárd EUR.
7.1.3.3. Záväzný prísľub (opatrenie B3)
(220)
Fond HFSF sa opatrením B3 zaviazal poskytnúť dodatočný kapitál potrebný na dokončenie rekapitalizácie banky do výšky požadovanej centrálnou bankou Grécka v rámci stresového testu z roku 2012. Fond HFSF dostáva svoje zdroje od štátu. Prísľubom sa preto viažu štátne prostriedky. Okolnosti, za akých môže fond HFSF poskytnúť finančným inštitúciám podporu, sú zákonom presne definované a obmedzené. Preto možno využitie týchto štátnych zdrojov pričítať štátu. Fond HFSF sa zaviazal poskytnúť ďalší kapitál do výšky 1 082 miliónov EUR.
(221)
Záväzným prísľubom sa banke poskytla výhoda, pretože to vkladateľom poskytlo dôveru, že banka bude schopná získať celú sumu kapitálu, ktorý potrebuje, t. j. fond HFSF poskytne kapitál, ak sa ho banke nepodarilo získať na trhu. Tento prísľub uľahčil aj získanie súkromného kapitálu na trhu, pretože investori mali istotu, že ak banka nenájde časť kapitálu na trhu, fond HFSF jej ho poskytne. Žiadny súkromný investor by sa nepodujal dať prísľub predtým, ako by poznal podmienky rekapitalizácie, a banka v tom čase nemala prístup ku kapitálovým trhom. Táto výhoda je selektívna, pretože nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku.
(222)
Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B3 pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž.
(223)
Opatrenie B3 preto predstavuje pomoc a grécke orgány ho oznámili ako štátnu pomoc.
7.1.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 na pokrytie kapitálových potrieb stresového testu z roku 2013 (opatrenie B4)
(224)
Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013, ktorá mala pokryť kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (opatrenie B4), je čiastočná konverzia prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) na trvalú rekapitalizáciu vo výške 5 891 EUR vo forme kmeňových akcií. Pretože opatrenie B4 je čiastočnou konverziou už poskytnutej pomoci, stále zahŕňa štátne zdroje, nezvyšuje však nominálnu výšku pomoci. Pre danú nominálnu výšku pomoci však zvyšuje výhodu banky (a preto narúša hospodársku súťaž), pretože to je stála rekapitalizácia, a nie dočasná rekapitalizácia ako v prípade opatrení B1 a B2.
(225)
Komisia poznamenáva, že táto podpora nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku. Pokiaľ ide o narúšanie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia poznamenáva, že pomoc umožnila banke napríklad vykonávať operácie v iných členských štátoch. Likvidácia banky by viedla k ukončeniu jej činností v zahraničí, a to prostredníctvom likvidácie týchto činností alebo prostredníctvom predaja. Okrem toho v Grécku pôsobili určité banky z iných členských štátov. Opatrenie teda narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie B4 predstavuje štátnu pomoc.
7.1.3.5. Záver o opatreniach B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška štátnej pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 je 7 335 miliónov EUR. Ako je uvedené v oddiele 7.1.3.3, pretože banka v rámci rekapitalizácie z jari 2013 prilákala súkromný kapitál vo výške 1 444 miliónov EUR, len časť prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) bola premenená na trvalú rekapitalizáciu (opatrenie B4). Ďalší kapitál vo výške 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3), ktorý HFSF prisľúbil, nebol potrebný, takže nebol vyplatený. Výška vyplatenej štátnej pomoci bola teda len súčtom prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, t. j. 6 253 miliónov EUR, a časť tejto pomoci bola splatená do šiestich mesiacov v priebehu rekapitalizácie z jari 2013 (opatrenie B4), lebo súkromná účasť presiahla výšku prísľubu.
(227)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii je uvedené, že Komisia musí okrem absolútnej výšky pomoci zohľadniť pomoc „vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky“. Opatrenia B1, B2 a B3 boli poskytnuté v priebehu jedného roka, od apríla 2012 do mája 2013. Rizikovo vážené aktíva banky sa počas tohto obdobia v dôsledku za sebou nasledujúcich nadobudnutiach veľmi zvýšili. Preto vyplýva otázka, ktorá výška rizikovo vážených aktív by sa mala použiť, a konkrétnejšie, či by sa štátna pomoc mala posudzovať v porovnaní s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na začiatku obdobia, alebo s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na konci obdobia. Cieľom opatrení B1, B2 a B3 je pokryť kapitálovú potrebu, ktorú centrálna banka Grécka určila v marci 2012 (stresový test z roku 2012). Inými slovami, kapitálové potreby, ktoré mali tieto opatrenia štátnej podpory pokryť, existovali už v marci 2012. Komisia sa preto domnieva, že výška pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 by sa mala porovnávať s rizikovo váženými aktívami banky k 31. marcu 2012. Treba tiež pripomenúť, že centrálna banka Grécka po marci 2012 a do rekapitalizácie z jari 2013 nebrala do úvahy nadobudnutia, ktoré realizovali grécke banky, na upravenie ich kapitálových potrieb smerom nahor alebo nadol. Tento prvok ďalej dokazuje, že opatrenia B1, B2 a B3 boli opatreniami pomoci súvisiacimi s okruhom banky, pretože existovali k 31. marcu 2012.
(228)
Pomoc poskytnutá banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) a prísľubu daného fondom HFSF (opatrenie B3), t. j. 7 335 miliónov EUR alebo 21,5 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
(229)
Pomoc vyplatená banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2), t. j. 6 253 miliónov EUR alebo 18,4 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
(230)
Pretože banke sa podarilo prilákať súkromný kapitál, suma, ktorú fond HFSF nakoniec vložil do banky vo forme kmeňových akcií, bola vo výške 5 891 miliónov EUR, čo predstavuje 17,3 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
7.1.4. Záver o existencii a celkovej výške pomoci prijatej bankou
(231)
Opatrenia A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Tieto opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 11.
Tabuľka 11
Prehľad celkovej pomoci, ktorú banka prijala
Ref.
Opatrenie
Typ opatrenia
Výška pomoci
Pomoc/rizikovo vážené aktíva
A
Prioritné akcie
kapitálová podpora
750 miliónov EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Prvá preklenovacia rekapitalizácia
Druhá preklenovacia rekapitalizácia
Záväzný prísľub
kapitálová podpora
4 700 miliónov EUR
1 553 miliónov EUR
1 082 miliónov EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá banke A + B1 + B2 + B3
8 085 miliónov EUR
23,7 %
Celková pomoc vyplatená banke A + B1 + B2
7 003 miliónov EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizácia
kapitálová podpora
5 891 miliónov EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplatená banke bez pomoci vrátenej do 6 mesiacov
6 641 miliónov EUR
19,4 %
Ref.
Opatrenie
Typ opatrenia
Nominálna suma pomoci
L1
Podpora likvidity
záruka
dlžobný úpis
záruky: 9,9 miliardy EUR
dlžobné úpisy: 1,3 miliardy EUR
L2
Štátom zaručené poskytovanie ELA
financovanie a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity poskytnutá banke
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNY ZÁKLAD NA POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI
(232)
Ako sa konštatuje v odôvodnení 183, právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy (98).
(233)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(234)
Usmernenie pre rekapitalizačné opatrenia sú uvedené v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011.
(235)
V oznámení o reštrukturalizácii je vymedzený prístup, ktorý Komisia zaujala k posudzovaniu plánov reštrukturalizácie, najmä potreby návratu k životaschopnosti, s cieľom zabezpečiť riadny príspevok od príjemcu a obmedziť narúšanie hospodárskej súťaže.
(236)
Tento rámec bol doplnený oznámením o bankovníctve z roku 2013, ktoré sa vzťahuje na opatrenia pomoci oznámené alebo poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013.
7.2.1. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti podpory likvidity pre banku (opatrenie L1)
(237)
Podpora likvidity, ktorú už banka prijala, bola definitívne schválená v rozhodnutiach o schválení opatrení v rámci programu podpory pre grécke banky a ich zmien a predĺžení nasledujúcich za sebou (99). Akákoľvek budúca podpora likvidity pre banku sa bude musieť poskytnúť v rámci schémy, ktorú riadne schváli Komisia. Komisia bude musieť podmienky takejto pomoci schváliť pred jej poskytnutím, a preto sa nemusí v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať.
7.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti prioritných akcií (opatrenie A)
(238)
Rekapitalizácia poskytnutá v roku 2009 vo forme prioritných akcií (opatrenie A) bola poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky, ktorý bol schválený v roku 2008 na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008. Preto sa nemusí opätovne posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a musí sa posudzovať len na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.2.3. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2)
(239)
Zlučiteľnosť štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2) by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Na akékoľvek štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013 sa vzťahuje oznámenie o bankovníctve z roku 2013.
7.2.4. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(240)
Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), najmä pokiaľ ide o odmeny, by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia B1 s týmito oznámeniami. Pretože tieto opatrenia boli vykonané pred 1. augustom 2013, nevzťahuje sa na ne oznámenie o bankovníctve z roku 2013. Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) by sa mala posudzovať aj v rámci oznámenia o reštrukturalizácii.
7.3. SÚLAD OPATRENIA L2 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII A OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby mohla byť pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, potrebu a primeranosť.
(242)
Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným trhom a stali sa úplne závislé od financovania centrálnej banky (ako je uvedené v odôvodnení 37) a keďže banka si nemohla požičať dostatočný objem prostriedkov prostredníctvom štandardných operácií refinancovania, banka využila štátom zaručené poskytovanie ELA na získanie dostatočnej likvidity, čím zabránila svojmu zlyhaniu. Komisia považuje opatrenie L2 za vhodný mechanizmus na nápravu vážneho narušenia, ktoré by spôsobilo zlyhanie banky.
(243)
Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA spôsobuje banke pomerne vysoké náklady na financovanie, banka má dostatočný stimul na ukončenie využívania tohto zdroja financovania na rozvoj svojich činností. Banka musela zaplatiť úrok o […] bázických bodov vyšší ako v prípade štandardných operácií refinancovania v rámci Eurosystému. Banka musela okrem toho štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov. Celkové náklady na štátom zaručené poskytovanie ELA pre banku sú v dôsledku toho omnoho vyššie ako normálne náklady na refinancovanie ECB. Najmä rozdiel medzi nákladmi na štátom zaručené poskytovanie ELA a normálnymi nákladmi na refinancovanie ECB je vyšší ako výška poplatku za záruku, ktorá sa požaduje v oznámení o predĺžení z roku 2011. Preto sa celková odmena účtovaná štátom môže považovať za dostatočnú. Pokiaľ ide o výšku štátom zaručeného poskytovania ELA, centrálna banka Grécka a ECB ju pravidelne skúmajú na základe skutočných potrieb banky. Starostlivo sledujú jej využitie a zabezpečujú, aby bola obmedzená na potrebné minimum. Opatrenie L2 preto banke neposkytuje prílišnú likviditu, ktorú by mohla použiť na finančné aktivity narúšajúce hospodársku súťaž. Je obmedzená na minimálnu potrebnú výšku.
(244)
Takáto dôkladná kontrola používania štátom zaručeného poskytovania ELA a pravidelné overovanie, či je jej použitie obmedzené na minimum, zabezpečujú tiež, aby likvidita bola primeraná a neviedla k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia tiež poznamenáva, že Grécko sa zaviazalo, že banka bude vykonávať plán reštrukturalizácie na zníženie svojej závislosti od financovania centrálnej banky a že banka bude dodržiavať obmedzenia správania opísané v oddiele 7.6. Tieto faktory zabezpečujú, aby sa spoliehanie na podporu likvidity ukončilo čo možno najskôr a aby táto pomoc bola primeraná.
(245)
Opatrenie L2 je preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o predĺžení z roku 2011. Pretože oznámením o bankovníctve z roku 2013 neboli zavedené ďalšie požiadavky, pokiaľ ide o záruky, opatrenie L2 je takisto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2013.
7.4. SÚLAD OPATRENÍ B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, S OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII, S OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011 A S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2013
(246)
Ako je uvedené v odôvodnení 241 a podľa bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, aby bola pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí byť v súlade so všeobecnými kritériami zlučiteľnosti (100): vhodnosťou, potrebou a primeranosťou.
(247)
V oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011 je stanovené ďalšie usmernenie k úrovni odmien požadovanej pre štátne kapitálové injekcie.
7.4.1. Vhodnosť opatrení
(248)
Komisia považuje rekapitalizácie fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) za vhodné, pretože banke umožňujú splniť kapitálové požiadavky. Banka by bez rekapitalizácií fondom HFSF nemohla vykonávať svoje činnosti a stratila by prístup k operáciám refinancovania ECB.
(249)
Komisia v tejto súvislosti v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus poznamenala, že banka je z hľadiska požičiavania a aj z hľadiska zhromažďovania vkladov jednou z najväčších bankových inštitúcií v Grécku. Takže banka je systémovo dôležitou bankou pre Grécko. Zlyhanie banky by teda vážne narušilo grécke hospodárstvo. Finančné inštitúcie mali v Grécku za daných okolností ťažkosti s prístupom k financovaniu. Nedostatok financovania obmedzil ich schopnosť poskytovať úvery gréckemu hospodárstvu. V tomto kontexte by zlyhanie banky zhoršilo narušenie hospodárstva. Navyše opatrenia B1, B2, B3 a B4 dosiahli značný rozsah z dôvodu programu PSI, čo bola veľmi mimoriadna a neočakávaná udalosť, a nie v dôsledku zlého riadenia alebo preto, žeby banka podstupovala neprimerané riziko. Opatrenia sú preto určené najmä na vyriešenie výsledkov programu PSI a prispievajú k udržaniu finančnej stability v Grécku.
(250)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila pochybnosti, či boli okamžite prijaté všetky možné opatrenia na zamedzenie tomu, aby banka v budúcnosti už nepotrebovala pomoc. Ako je uvedené v odôvodneniach 140 a 141 tohto rozhodnutia, Grécko sa zaviazalo vykonať viaceré opatrenia týkajúce sa riadenia a správy banky a jej obchodných operácií. Ako je opísané v odôvodneniach 115, 116 a 117, banka tiež výrazne reštrukturalizovala svoje činnosti, pričom sa už realizovali mnohé zníženia nákladov. Takže pochybnosti Komisie už boli rozptýlené.
(251)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila tiež pochybnosti, či existujú dostatočné záruky pre prípad, že by sa banka dostala pod štátnu kontrolu, alebo pre prípad, že by si súkromní akcionári ponechali kontrolu, pričom štát by bol väčšinovým vlastníkom. Záväzkami opísanými v odôvodneniach 140 a 141 tohto rozhodnutia je zabezpečené, aby úverové operácie banky fungovali na komerčnom základe a každodenná činnosť bola chránená pred zásahom štátu. Rámec pre vzťahy dohodnutý medzi fondom HFSF a bankou tiež zabezpečuje, aby boli záujmy štátu ako hlavného akcionára chránené pred prílišným riskovaním manažmentu banky.
(252)
Opatreniami B1, B2, B3 a B4 je preto zabezpečené zachovanie finančnej stability v Grécku. Prijali sa významné opatrenia na minimalizáciu budúcich strát a na zabezpečenie toho, aby nevhodné riadenie neohrozilo činnosti banky. Komisia považuje na tomto základe opatrenia B1, B2, B3 a B4 za vhodné.
7.4.2. Potreba - obmedzenie pomoci na minimum
(253)
Opatrenie pomoci musí byť podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 svojím rozsahom a formou potrebné na dosiahnutie tohto cieľa. Znamená to, že kapitálová injekcia musí byť v minimálnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie tohto cieľa.
(254)
Výšku kapitálovej podpory vypočítala centrálna banka Grécka v rámci stresového testu z roku 2012 tak, aby bolo zabezpečené, že podiel vlastného kapitálu Tier 1 zostane v období rokov 2012 až 2014 nad určitou úrovňou, ako je uvedené v tabuľke 3. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 preto banke neposkytujú prílišný kapitál. Ako je vysvetlené v odôvodnení 250, podnikli sa kroky na zníženie rizika, že banka bude v budúcnosti potrebovať ďalšiu pomoc.
(255)
Pokiaľ ide o odmeny z prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2), Komisia pripomína, že boli poskytnuté príslušne v máji 2012 a decembri 2012 a boli vyplatené nepeňažne vo forme obligácií ENFS. HFSF dostal ako odmenu od dátumu vyplatenia obligácií ENFS do dátumu rekapitalizácie z jari 2013 vzniknutý úrok z obligácií ENFS plus poplatok vo výške 1 % (101). Ako je zdôraznené v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus, táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 % definované v oznámení o rekapitalizácii. Obdobie nízkej odmeny však bolo obmedzené na jeden rok pre opatrenie B1 a na päť mesiacov pre opatrenie B2 (to znamená do konverzie preklenovacej rekapitalizácie na štandardnú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, a to opatrenie B4). Zatiaľ čo prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia nespôsobili oslabenie existujúcich akcionárov, rekapitalizáciou z jari 2013, ktorá bola čiastočnou konverziou prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, sa veľmi oslabili existujúci akcionári, pretože ich podiel na vlastnom kapitáli banky klesol na 2,3 %. Neobvyklá situácia, ktorá vládla od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie, bola potom ukončená. Takže sa utíšili pochybnosti spomenuté v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus.
(256)
Po druhé Komisia môže so zreteľom na atypický zdroj ťažkostí banky, keď straty pochádzali najmä z odpisu dlhov v prospech štátu (program PSI a spätné odkúpenie dlhu, ktoré poskytujú štátu významnú výhodu, t. j. zníženie dlhu) a z dôsledkov dlhej recesie v jej domácom hospodárstve, akceptovať toto dočasné odchýlenie sa od štandardných požiadaviek na odmeny, ktoré sú stanovené v oznámení o rekapitalizácii (102).
(257)
Pokiaľ ide o opatrenie B3, bol to záväzok poskytnúť kapitál v rámci budúceho zvýšenia kapitálu. Tento záväzok daný v decembri 2012 bolo možné zrealizovať skutočným vložením kapitálu v máji - júni 2013, len päť mesiacov neskôr, keď banka zvyšovala svoj kapitál. Pretože banka prilákala súkromných investorov, HFSF nemusel vložiť prisľúbený kapitál. So zreteľom na krátke obdobie, počas ktorého existoval záväzok poskytnúť kapitál, a z dôvodov stanovených v odôvodnení 256 je akceptovateľné, že za tento záväzok nebola zaplatená odmena.
(258)
Pokiaľ ide o opatrenie B4, kapitálové injekcie by sa podľa bodu 8 oznámenia o predĺžení z roku 2011 mali upisovať s dostatočnou zľavou z ceny akcie upravenej o účinok zriedenia na zabezpečenie zodpovedajúceho uistenia o primeranej odmene pre štát. Hoci opatrenie B4 neposkytuje výraznú zľavu z ceny akcie upravenej o účinok zriedenia, v skutočnosti nebolo možné dosiahnuť výraznú zľavu z teoretickej ceny bez upisovacieho práva (103). Trhová kapitalizácia banky bola pred rekapitalizáciou z jari 2013 len niekoľko sto miliónov EUR. Za takýchto okolností vzniká otázka, či mali byť existujúci akcionári úplne zrušení. Komisia poznamenáva, že emisná cena bola stanovená s 50 % zľavou z priemernej trhovej ceny za päťdesiat dní pred určením emisnej ceny. Komisia tiež poznamenáva, že zriedenie existujúcich akcionárov bolo obrovské, pretože po rekapitalizácii z jari 2013 mali len 2,3 % akciového podielu banky. Uplatnenie ďalšej zľavy z trhovej ceny by preto malo malý vplyv na odmenu fondu HFSF. Komisia sa so zreteľom na špecifickú situáciu gréckych bánk vysvetlenú v odôvodnení 256 a s ohľadom na skutočnosť, že potreba pomoci pochádza vo veľkej miere z odpisu dlhu v prospech štátu, domnieva, že emisná cena akcií upísaných štátom bola dostatočne nízka.
(259)
HFSF vydal aj opčné listy a jeden opčný list pridelil každej novej akcii upísanej súkromným investorom, ktorý sa zúčastnil na rekapitalizácii z jari 2013. HFSF poskytol tieto opčné listy bez odmeny. Ako je vysvetlené v odôvodnení 106, každý opčný list predstavuje právo kúpiť 4,48 akcie HFSF v stanovených intervaloch a za realizačné ceny. Realizačná cena sa rovná cene upisovania fondu HFSF zvýšenej o ročnú a kumulatívnu maržu (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a potom 8 % na ročnom základe za posledných šesť mesiacov). Odmena, ktorú HFSF dostal z akcií, ktoré vlastní, je de facto obmedzená na tieto úrovne. Táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 % definované v oznámení o rekapitalizácii. Pretože však tieto opčné listy predstavovali kľúčový faktor úspechu emisie s prednostným právom a súkromného umiestňovania, ktoré banka začala v rámci rekapitalizácie z jari 2013, Komisia sa domnieva, že tieto opčné listy umožnili banke znížiť výšku pomoci o 1 444 miliónov EUR. Simulácie, ktoré boli v tom čase dostupné, ukázali z dôvodu nízkeho podielu kapitálu banky pred rekapitalizáciou a z dôvodu neistoty prevládajúcej v tom čase, že súkromní investori by nedosiahli dostatočný výnos a neboli by sa zúčastnili. Komisia môže z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 249 a 256, keďže HFSF by dostal minimálnu pozitívnu odmenu, ak by sa opčné listy uplatnili, a pretože cieľom MHFP bolo prilákať nejakých súkromných investorov, aby niektoré banky ostali v súkromnej správe, a na zamedzenie situácii, keď by bol celý bankový sektor pod kontrolou fondu HFSF, akceptovať takéto odchýlenie od štandardných požiadaviek na odmeny stanovených v oznámení o rekapitalizácii. Táto akceptácia je založená tiež na skutočnosti, že v zákone o HFSF v znení zmien z marca 2014 nie je stanovená žiadna úprava opčných listov v prípade zvýšenia základného imania bez predkupných práv a že v prípade emisie s predkupnými právami možno upraviť len realizačnú cenu opčných listov a úprava sa môže vykonať len ex post a len do výšky výnosov dosiahnutých z predaja predkupných práv fondu HFSF. Navyše záväzok Grécka, že Komisiu požiada o schválenie pred akýmkoľvek spätným odkúpením opčných listov vydaných fondom HFSF, umožní Komisii zabezpečiť, aby sa potenciálnym spätným odkúpením ďalej neznížila odmena fondu HFSF a nezvýšila odmena držiteľov opčných listov.
(260)
Pokiaľ ide o skutočnosť, že akcie fondu HFSF sú bez hlasovacieho práva, Komisia pripomína, že potreba pomoci nevyplýva z prílišného riskovania. Cieľom MHFP bolo okrem toho udržať niektoré banky v súkromnej správe. Rámec pre vzťahy a automatické opätovné zavedenie hlasovacích práv v prípade nevykonania plánu reštrukturalizácie navyše poskytuje ochrany pred budúcim prílišným riskovaním súkromných manažérov. Napokon program PSI a spätné odkúpenie v decembri 2012 sú určitou formou odmeny pre štát, keďže dlhy štátu voči banke sa znížili o niekoľko miliárd eur. Komisia môže na základe všetkých týchto dôvodov akceptovať, že HFSF dostal akcie bez hlasovacích práv. Komisia preto konštatuje, že opatrenie B4 bolo potrebné.
(261)
Na záver treba povedať, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú svojím rozsahom a vo svojej forme potrebné ako záchranná pomoc.
7.4.3. Primeranosť - opatrenia na obmedzenie negatívnych účinkov presahovania
(262)
Banka dostala veľmi veľký objem štátnej pomoci. Táto situácia môže preto viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Grécko sa však zaviazalo vykonať viaceré opatrenia zamerané na zníženie negatívnych účinkov presahovania. V záväzkoch je najmä stanovené, že operácie banky budú pokračovať na komerčnom základe, ako je vysvetlené v odôvodneniach 136 a 137. Grécko sa tiež zaviazalo na zákaz nadobudnutí a na viaceré zrušenia investícií, ako je opísané v odôvodneniach 138, 139 a 143. Obmedzenia narušenia hospodárskej súťaže sa budú ďalej posudzovať v oddiele 7.6.
(263)
V banke bol vymenovaný monitorovací správca na monitorovanie správneho vykonávania záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia spoločnosti a obchodných činností. Zamedzí sa tým prípadnej škodlivej zmene obchodných postupov banky, čím sa znížia potenciálne negatívne účinky presahovania.
(264)
Dňa 25. júna 2014 bol Komisii predložený nový komplexný plán reštrukturalizácie. Tento plán reštrukturalizácie sa posúdi v oddiele 7.6.
(265)
Na záver sa uvádza, že pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus boli rozptýlené. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú so zreteľom na oznámenie o bankovníctve z roku 2008 primerané.
7.4.4. Záver o súlade rekapitalizácií fondom HFSF s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011
(266)
Konštatuje sa teda, že rekapitalizácie vykonané fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) sú so zreteľom na bod 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011 vhodné, potrebné a primerané. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011.
7.5. SÚLAD NADOBUDNUTÍ PRENESENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, CYPERSKÝCH PRENESENÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
(267)
V bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že nadobudnutia podnikov podporovaných bankami nesmú byť financované zo štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku. Ďalej sa v bodoch 40 a 41 oznámenia o reštrukturalizácii uvádza, že banky by nemali štátnu pomoc použiť na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít s výnimkou prípadu, keď je nadobudnutie súčasťou konsolidačného procesu potrebného na obnovenie finančnej stability alebo zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže. Nadobudnutia môžu okrem toho ohroziť alebo skomplikovať obnovenie životaschopnosti. Komisia musí preto posúdiť, či nadobudnutia vykonané bankou sú v súlade s oznámením o reštrukturalizácii.
7.5.1. Súlad nadobudnutia prenesených činností banky ATE s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.1.1. Účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na dlhodobú životaschopnosť banky
(268)
Nadobudnutie prenesených činností banky ATE prinieslo banke veľké zásoby vkladov s omnoho menším objemom čistých úverov (104). Preto významne prispelo k zníženiu veľmi vysokého pomeru úverov k vkladom banky.
(269)
Nadobudnutie viedlo navyše k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom zníženia počtu pobočiek, zamestnancov a integrácie IT, synergie financovania a výnosové synergie.
(270)
Nadobudnutie je preto veľmi pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(271)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky.
(272)
Protihodnota, ktorú banka zaplatila za nadobudnutie prenesených činností banky ATE, bola určená na 0,6 % hodnoty prenesených vkladov a dosiahla výšku približne 95 miliónov EUR. Zodpovedala 0,02 % celkových aktív banky v čase nadobudnutia. Táto suma sa preto môže považovať za nízku, nie však zanedbateľnú.
(273)
Nadobudnutím prenesených činností banky ATE sa veľmi výrazne vylepšila samotná stresová pozícia likvidity banky a značne sa zvýšila jej životaschopnosť. Komisia pripomína, že […]. Nadobudnutie a jeho nízka kúpna cena sa preto môžu považovať za nevyhnutné na obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky a vzťahuje sa na ne výnimka uvedená v bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.3. Rušivý účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na hospodársku súťaž
(274)
Štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít. V bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii sa tiež uvádza, že nadobudnutia možno povoliť, ak sú súčasťou konsolidačného procesu potrebného na obnovenie finančnej stability alebo na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže. Proces nadobudnutia by za takýchto okolností mal byť spravodlivý a nadobudnutie by malo zabezpečiť podmienky účinnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu.
(275)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku ATE za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. Centrálna banka Grécka ďalej analyzovala rôzne alternatívy pre banku ATE (napríklad likvidáciu) a usúdila, že predaj prenesených činností banky ATE predstavuje najatraktívnejšiu možnosť, pretože by mohol znížiť riziko exekúcie a minimalizoval by náklady pre Grécko. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(276)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie prenesených činností banky ATE nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci.
(277)
Nakoniec, keďže nadobudnutie prenesených činností banky ATE schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (105), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú súťaž v Grécku.
(278)
Nadobudnutie prenesených činností banky ATE je preto v súlade s oddielom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.4. Záver o nadobudnutí prenesených činností banky ATE
(279)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia prenesených činností banky ATE je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.2. Súlad nadobudnutia banky Geniki s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.2.1. Účinok nadobudnutia banky Geniki na dlhodobú životaschopnosť banky
(280)
Pokiaľ ide o prevádzkovú ziskovosť, nadobudnutím banky Geniki sa zlepší návrat banky k dlhodobej životaschopnosti. Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase tohto nadobudnutia, fúziou dvoch bánk na rovnakom zemepisnom trhu sa vytvoria synergie, ako sú napríklad úspory nákladov prostredníctvom zníženia počtu personálu a zatvorením pobočiek. Banka získa zákazníkov a vkladateľov banky Geniki, čo výrazne zníži distribučné náklady.
(281)
Pokiaľ ide o pozíciu likvidity, ako je vysvetlené v odôvodnení 65, banka Geniki mala viac vkladov ako čistých úverov. Nadobudnutie preto zvýšilo likviditu banky a pomohlo banke znížiť jej podiel úverov k vkladom. Banka Geniki bola okrem toho pred nadobudnutím bankou primerane kapitalizovaná. Nadobudnutím by teda banke nemali vzniknúť žiadne budúce kapitálové potreby.
(282)
Nadobudnutie je preto pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Účinok nadobudnutia banky Geniki na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(283)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. Hoci nadobudnutie má pozitívne účinky na životaschopnosť banky, nebolo v tomto prípade nevyhnutné pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(284)
Banka však zaplatila za nákup banky Geniki len 1 milión EUR, čo sa považuje za veľmi nízku sumu. Geniki bola navyše primerane kapitalizovaná a Société Générale podľa podmienky transakcie vložila do banky významný objem kapitálu (106).
(285)
Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na špecifiká transakcie (nadobudnutie plne kapitalizovanej banky za veľmi nízku cenu a kupujúci vloží kapitál do banky) nadobudnutím nevzniká banke žiadna ďalšia kapitálová potreba a nadobudnutie banky Geniki preto výnimočne nie je v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.2.3. Rušivý účinok nadobudnutia banky Geniki na hospodársku súťaž
(286)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít okrem prípadov za výnimočných okolností.
(287)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku Geniki za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. Geniki vytvárala spoločnosti Société Générale veľké straty, ktorá ju preto chcela predať, a ak by predaj nebol možný, zvážila by jej bankrot. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(288)
Ponuku na nadobudnutie banky Geniki navyše nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci. Banka preto nevytlačila žiadneho nepodporeného ponúkajúceho.
(289)
Keďže nadobudnutie schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (107), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú hospodársku súťaž v Grécku.
(290)
Kúpna cena bola okrem toho veľmi nízka. Preto sa nemožno domnievať, že banka použila štátnu pomoc na financovanie nadobudnutia. So zreteľom na tieto prvky možno skonštatovať, že na nadobudnutie banky Geniki sa vzťahuje výnimka uvedená v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.2.4. Záver o nadobudnutí banky Geniki
(291)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia banky Geniki je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.3. Súlad nadobudnutia cyperských prenesených činností s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.3.1. Účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností na dlhodobú životaschopnosť banky
(292)
Nadobudnutím cyperských prenesených činností sa zlepšuje dlhodobá životaschopnosť banky.
(293)
Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase nadobudnutia, transakcia povedie k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom úspor nákladov na správu a zamestnancov, a k značnému vylepšeniu nákladov na vklady. Banka od nadobudnutia plne integrovala grécke operácie troch cyperských bánk, premenovala všetky pobočky troch cyperských bánk a dobre napreduje s racionalizáciou siete.
(294)
Úverové portfólia gréckych operácií troch cyperských bánk boli dobre zabezpečené. Banka v skutočnosti tieto úvery nadobudla za cenu, ktorá je omnoho nižšia ako ich nominálne hodnoty: kúpna cena bola znížená na zohľadnenie budúcich strát, ktoré odhadla spoločnosť PIMCO v rámci stresového testu. Riziko, že by straty z úverov presiahli straty vyjadrené v nízkej kúpnej cene, je preto obmedzené.
(295)
Banka nadobudla aj veľké zásoby vkladov, takmer také veľké ako nadobudnuté čisté úvery, takže posilnila svoju pozíciu likvidity.
(296)
Nadobudnutie je preto pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.3.2. Účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(297)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky.
(298)
Ako sa analyzuje v oddiele 7.3, cieľom pomoci bolo pokryť kapitálové potreby nadobúdateľa cyperských prenesených činností, keďže ich nadobudnutím sa mala zabezpečiť finančná stabilita v Grécku. Protihodnota, ktorú banka nakoniec zaplatila za nadobudnutie cyperských prenesených činností, bola omnoho nižšia ako účtovná hodnota nadobudnutého portfólia. Bola dokonca nižšia ako hodnota úverov po jej znížení na zohľadnenie budúcich strát z úverov, ktoré spoločnosť PIMCO odhadla v rámci stresového testu. Nadobúdacia cena sa preto môže považovať za zápornú. Tento záver podporuje skutočnosť, že banka pri nadobudnutí cyperských prenesených činností zaúčtovala veľký záporný goodwill, čím sa zvýšil jej kapitál.
(299)
Ak by sa však napriek tomu predpokladalo, že banka zaplatila kladnú cenu, Komisia poznamenáva, že HFSF dal ako základnú podmienku nadobudnutia kupujúcemu záväzok, že do kapitálu vloží sumu kúpnej ceny. HFSF dodržal tento záväzok v rámci rekapitalizácie z jari 2013. Táto kapitálová injekcia je pomoc pre cyperské prenesené činnosti, a nie pre banku, ako je vysvetlené v oddiele 6.2.1. Nadobudnutím preto nevznikla banke potreba ďalšej štátnej pomoci.
(300)
Konštatuje sa, že nadobudnutie cyperských prenesených činností výnimočne nie je so zreteľom na neobvyklé podmienky (nízka kúpna cena a záväzok zo strany fondu HFSF vložiť kúpnu cenu v rámci zvýšenia kapitálu) v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.3.3. Rušivý účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností banky na hospodársku súťaž
(301)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít okrem prípadov výnimočných okolností.
(302)
Cieľom predaja gréckych operácií cyperských bánk bolo ochrániť stabilitu gréckeho bankového systému a zabezpečiť, aby cyperské banky mohli tieto podniky predať, ešte kým pravdepodobne stratia hodnotu. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(303)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie troch cyperských bánk nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci. Proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný.
(304)
Pretože nadobudnutie schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (108), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú hospodársku súťaž v Grécku.
(305)
So zreteľom na tieto prvky možno skonštatovať, že na nadobudnutie cyperských prenesených činností sa vzťahuje výnimka v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.3.4. Záver o nadobudnutí cyperských prenesených činností
(306)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia cyperských prenesených činností je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.4. Súlad nadobudnutia banky MBG s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.4.1. Účinok nadobudnutia banky NBG na dlhodobú životaschopnosť banky
(307)
Nadobudnutím plne kapitalizovanej banky MBG sa zlepšuje dlhodobá životaschopnosť banky.
(308)
Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase nadobudnutia, transakcia povedie k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom zníženia počtu pobočiek a zamestnancov, nižšie náklady na vklady a výnosové synergie. Banka medzičasom už banku MBG úplne integrovala.
(309)
Okrem toho, keďže banka MBG bola primerane kapitalizovaná pred nadobudnutím bankou a keďže banka zaplatila kúpnu cenu vo výške 1 milióna EUR, nadobudnutím pravdepodobne nevzniknú banke budúce kapitálové potreby. Predávajúci sa navyše ako súčasť transakcie zaviazal, že vloží 400 miliónov EUR kapitálu do banky. Tento záväzok bol realizovaný v rámci rekapitalizácie z jari 2013, počas ktorej banka BCP vložila 400 miliónov EUR do banky.
(310)
Konštatuje sa, že nadobudnutie je pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky a že kúpna cena banky MBG bola taká nízka, že pomoc mohla byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.4.2. Účinok nadobudnutia banky MBG na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(311)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. Hoci nadobudnutie má pozitívne účinky na životaschopnosť banky, nebolo v tomto prípade nevyhnutné pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(312)
Banka však zaplatila za nákup banky MBG len 1 milión EUR, čo sa považuje za veľmi nízku sumu. MBG bola navyše primerane kapitalizovaná bankou BCP a banka BCP podľa podmienky transakcie vložila do banky 400 miliónov EUR kapitálu (109).
(313)
Konštatuje sa, že so zreteľom na špecifiká transakcie (nadobudnutie plne kapitalizovanej banky za veľmi nízku cenu a kupujúci vloží kapitál do banky) nadobudnutím banky MBG nevzniká banke žiadna ďalšia kapitálová potreba a nadobudnutie banky MBG preto výnimočne nie je v rozpore s požiadavkou minimalizovať pomoc.
7.5.4.3. Rušivý účinok nadobudnutia banky MBG na hospodársku súťaž
(314)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít, s výnimkou výnimočných okolností.
(315)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku MBG za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. MBG vytvárala banke BCP veľké straty, ktorá ju preto chcela predať, a ak by predaj nebol možný, zvážila by jej bankrot. Predaj banky MBG bol tiež súčasťou plánu reštrukturalizácie banky BCP (110). Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(316)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie banky MBG nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci.
(317)
Na základe uvedeného možno skonštatovať, že na nadobudnutie banky MBG sa vzťahuje výnimka uvedená v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.4.4. Záver o nadobudnutí banky MBG
(318)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia banky MBG je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.6. SÚLAD OPATRENÍ A, B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
7.6.1. Zdroje ťažkostí a dôsledky na posúdenie podľa oznámenia o reštrukturalizácii
(319)
Ako je uvedené v oddieloch 2.1.1 a 2.1.2, ťažkosti, ktorým banka čelila, pramenili najmä z gréckej krízy štátneho dlhu a z hlbokej recesie v Grécku a v južnej Európe. Pokiaľ ide o grécku krízu štátneho dlhu, grécka vláda stratila prístup k finančným trhom a nakoniec sa musela so svojimi domácimi a zahraničnými veriteľmi dohodnúť na programe PSI, ktorý viedol k zníženiu pohľadávok voči štátu o 53,3 %. Navyše bolo 31,5 % pohľadávok vymenených za nové štátne dlhopisy s nižšími úrokmi a dlhšími splatnosťami. Štát tieto nové štátne dlhopisy odkúpil od gréckych bánk v decembri 2012 za cenu, ktorá zodpovedala 30,2 % až 40,1 % ich nominálnej hodnoty, čo pre grécke banky vytvorilo ďalšiu stratu. Banka okrem vplyvu programu PSI a spätného odkúpenia dlhu na svoju kapitálovú pozíciu utrpela veľký odlev vkladov v období od roku 2010 do polovice roka 2012, ktorý bol zapríčinený rizikom, že Grécko by mohlo v dôsledku neudržateľného verejného dlhu a hospodárskej recesie vystúpiť z eurozóny.
(320)
Pomoc poskytnutá banke, t. j. súčet opatrení B1, B2, B3 a B4 alebo 7 335 miliónov EUR, presahuje sumu straty zaúčtovanej na základe programu PSI (5 911 miliónov EUR).
(321)
Veľká časť kapitálových potrieb pramení zo štandardnej expozície finančnej inštitúcie riziku spojeného so štátnymi dlhopismi jej domácej krajiny. Táto skutočnosť bola zdôraznená aj v odôvodneniach 63 a 74 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus. V dôsledku toho sa musí banka vo svojom pláne reštrukturalizácie menej venovať otázkam morálneho hazardu ako iné podporené finančné inštitúcie, ktoré naakumulovali prílišné riziká. Pretože opatrenia pomoci sú menej rušivé, opatrenia prijaté na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže by mali byť primerane zmiernené. Pretože program PSI a spätné odkúpenie dlhu predstavujú odpis dlhu v prospech štátu, odmena štátu pri rekapitalizácii bánk môže byť nižšia. Komisia však poznamenáva, že expozícia banky gréckemu riziku spojenému so štátnymi dlhopismi bola väčšia ako expozícia iných veľkých gréckych bánk (111). Preto nemožno všetky straty zo štátnych dlhopisov pripísať štandardnej expozícii finančnej inštitúcie riziku spojenému so štátnymi dlhopismi jej domácej krajiny.
(322)
Druhým zdrojom strát pre banku sú straty z jej úverov pre grécke domácnosti a spoločnosti. Komisia sa domnieva, že tieto straty sú zapríčinené najmä výnimočne hlbokou a dlhou recesiou a poklesom HDP v približnej výške 25 % za päť rokov a nie sú spôsobené riskantnými postupmi poskytovania úverov zo strany banky. Pomoc poskytnutá na pokrytie týchto strát preto nevytvára morálny hazard, čo je prípad, keď pomoc chráni banku pred dôsledkami riskantného správania v minulosti. Pomoc je teda menej rušivá (112).
(323)
Časť kapitálových potrieb a strát z úverov banky však pochádza z niektorých medzinárodných dcérskych spoločností. V stresovom teste vykonanom v roku 2012 na určenie kapitálových potrieb banky vyplynulo, že projekcie strát zo zahraničných úverov boli vo výške 1 314 miliónov EUR v základnom scenári a 1 624 miliónov EUR v nepriaznivom scenári. Niektoré z týchto zahraničných podnikateľských aktivít boli v posledných rokoch stratové. Straty z medzinárodných činností dosiahli v roku 2012 výšku 244 miliónov EUR pred zdanením (113). Zahraničné aktíva takisto odčerpávali likviditu.
(324)
Preto možno skonštatovať, že na značnú časť strát a potrebu pomoci sa vzťahuje bod 14 oznámenia o predĺžení, ktorý Komisii umožňuje zmierniť jej požiadavky. Podobne časť potreby pomoci pramení z výnimočne hlbokej recesie v Grécku, a nie z riskantného poskytovania úverov. Takáto pomoc nevytvára morálny hazard, a preto menej narúša hospodársku súťaž.
(325)
Na záver treba povedať, že potreba pomoci čiastočne pochádza z vlastného riskovania banky, pokiaľ ide o jej veľkú držbu štátneho dlhu a jej zahraničné dcérske spoločnosti.
7.6.2. Životaschopnosť
(326)
Plán reštrukturalizácie musí zabezpečiť, aby finančná inštitúcia bola na konci obdobia reštrukturalizácie schopná obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť (oddiel 2 oznámenia o reštrukturalizácii). V predmetnom prípade je obdobie reštrukturalizácie vymedzené ako obdobie od dátumu prijatia tohto rozhodnutia do 31. decembra 2018.
(327)
Grécko v súlade s bodmi 9, 10 a 11 oznámenia o reštrukturalizácii predložilo rozsiahly a podrobný plán reštrukturalizácie, v ktorom sú uvedené úplné informácie o obchodnom modeli banky. V pláne sú tiež identifikované príčiny ťažkostí banky, ako aj opatrenia prijaté na vyriešenie všetkých problémov životaschopnosti, ktorým čelí. V pláne reštrukturalizácie je najmä opísaná stratégia zvolená na zachovanie prevádzkovej účinnosti banky a na zníženie vysokej úrovne nesplácaných úverov, na vyriešenie jej zraniteľnej pozície likvidity a kapitálovej pozície a jej zahraničných obchodných činností, ktoré sa v priebehu posledných rokov spoliehali na svoju materskú spoločnosť, pokiaľ ide o financovanie a kapitál.
7.6.2.1. Grécke bankové činnosti
(328)
Pokiaľ ide o likviditu (114) a závislosť banky od financovania Eurosystému, v pláne reštrukturalizácie sa počíta s obmedzeným rastom súvahy v Grécku, pričom by opäť mala rásť vkladová základňa. Spoliehanie sa na štátom zaručené poskytovanie ELA, ktoré sa už znížilo, sa bude naďalej znižovať, čo banke takisto pomôže znížiť jej náklady na financovanie.
(329)
Záväzkom týkajúcim sa pomeru úverov k vkladom uvedeným v odôvodnení 137 je zabezpečené, aby bola štruktúra súvahy banky na konci obdobia reštrukturalizácie udržateľná. Predaj cenných papierov a iných vedľajších činností takisto posilní pozíciu likvidity banky. Komisia môže so zreteľom na stále namáhanú pozíciu likvidity banky akceptovať požiadavku gréckych orgánov, aby mohli poskytovať likviditu banke v rámci opatrení záruk a štátnych dlžobných úpisov programu podpory pre grécke banky a v rámci štátom zaručeného poskytovania ELA.
(330)
Grécko sa na zníženie nákladov banky na financovanie zaviazalo, že banka bude naďalej znižovať úrokové sadzby, ktoré platí za vklady v Grécku, ako je opísané v odôvodnení 137. Dosiahnutie takéhoto zníženia nákladov na vklady bude kľúčovým príspevkom na zlepšenie ziskovosti banky pred odpisom strát z úverov.
(331)
Banka od začiatku krízy realizovala veľké nadobudnutia, ktorými sa veľmi výrazne zvýšili jej veľkosť a vkladová základňa. Banka v rekordnom čase úspešne integrovala nadobudnuté podniky. Banka sa v súčasnosti usiluje realizovať všetky synergie možné na základe týchto nadobudnutí. Znižovaním počtu pobočiek a zamestnancov začala racionalizovať svoju obchodnú sieť v Grécku (115). Celkové náklady banky v Grécku sa v porovnaní s rokom 2013 do roku 2017 znížia o ďalších […] %. Grécko sa v záujme dosiahnutia tohto cieľa zaviazalo, že banka k 31. decembru 2017 zníži počet svojich pobočiek a zamestnancov v Grécku príslušne na […] a na […], pričom maximálne celkové náklady v Grécku budú […] miliárd EUR. Predpokladaný pomer nákladov k výnosom bude na konci obdobia reštrukturalizácie menej ako […] %. Komisia sa domnieva, že plánom reštrukturalizácie sa zachováva efektívnosť banky v novom trhovom prostredí.
(332)
Ďalšou podstatnou oblasťou je spracovanie nesplácaných úverov, keďže k 31. decembru 2013 predstavovali nesplácané úvery 36 % portfólia banky (116). Banka plánuje vylepšiť svoju úverovú politiku (obmedzenia, zabezpečenie kolaterálom) a zamerať sa na hlavnú činnosť s cieľom minimalizovať svoje straty. Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude dodržiavať prísne normy, pokiaľ ide o jej úverovú politiku, na riadenie rizík a maximalizáciu hodnoty pre banku v každej fáze úverového postupu vrátane reštrukturalizácie úverov, ako je opísané v odôvodnení 141.
7.6.2.2. Správa a riadenie spoločnosti
(333)
Ďalšou dôležitou oblasťou je správa a riadenie banky, pretože HFSF na základe rekapitalizácie z jari 2013 vlastní väčšinu akcií banky, ale s obmedzenými hlasovacími právami. Niektorí súkromní investori, ktorí kontrolujú banku, navyše vlastnia opčné listy, takže by získali veľkú výhodu, ak by cena akcií počas obdobia reštrukturalizácie narástla. Pretože táto situácia by mohla vytvoriť morálny hazard, banka a HFSF sa v roku 2013 dohodli na osobitnom rámci pre vzťahy. Touto dohodou je každodenná činnosť banky chránená pred zásahom jej hlavných akcionárov, a pritom je zabezpečené, aby HFSF mohol monitorovať vykonávanie plánu reštrukturalizácie a prostredníctvom vhodných postupov konzultácie zabrániť nadmernému riskovaniu manažmentu banky. Banka sa tiež zaviazala starostlivo monitorovať svoju expozíciu prepojeným dlžníkom. Komisia pozitívne hodnotí skutočnosť, že HFSF automaticky opäť získa hlasovacie práva, ak banka nevykoná svoj plán reštrukturalizácie.
7.6.2.3. Medzinárodné činnosti
(334)
Niektoré z medzinárodných činností banky v minulosti odčerpávali kapitál banky a jej likviditu, ako je vysvetlené v odôvodnení 323.
(335)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka sa bude naďalej zameriavať na svoj domáci trh. Banka už predala svoju dcérsku spoločnosť v Spojených štátoch amerických. Začala tiež racionalizovať ostatné dcérske spoločnosti, aby posilnila postup upisovania úverov a znížila medzeru dcérskych spoločností vo financovaní. Plánuje ďalšiu racionalizáciu svojej siete v ponechaných dcérskych spoločnostiach, ako je opísané v odôvodnení 130.
(336)
Celková suma zahraničných aktív sa v budúcnosti preto zníži. Na konci obdobia reštrukturalizácie budú tvoriť […] časti celkovej súvahy banky.
(337)
Komisia preto verí, že banka dostatočne reštrukturalizuje a obmedzí veľkosť týchto zahraničných podnikateľských aktivít, aby zamedzila ďalším kapitálovým potrebám a nedostatku likvidity v budúcnosti. Záväzok opísaný v odôvodnení 138 - nevložiť veľké sumy kapitálu do medzinárodných dcérskych spoločností banky - takisto prispieva k zabezpečeniu toho, aby zahraničné dcérske spoločnosti nepredstavovali hrozbu pre kapitál alebo pozíciu likvidity banky.
7.6.2.4. Záver o životaschopnosti
(338)
Zo základného scenára opísaného v oddiele 2.4 vyplýva, že na konci obdobia reštrukturalizácie bude banka schopná realizovať výnos, ktorý jej umožní pokryť všetky jej náklady a zabezpečiť primeranú návratnosť vlastného kapitálu so zohľadnením jej rizikového profilu. Kapitálová pozícia banky by zároveň podľa projekcie mala zostať na dostatočnej úrovni.
(339)
Komisia berie na vedomie nepriaznivý scenár opísaný v pláne reštrukturalizácie banky predloženom gréckymi orgánmi. Tento nepriaznivý scenár je založený na súbore predpokladov dohodnutých s fondom HFSF. Je v ňom zohľadnená dlhšia a hlbšia recesia, ako aj závažnejšia deflácia cien nehnuteľností. Z plánu reštrukturalizácie vyplýva, že banka je schopná zniesť dostatočné množstvo stresu, keďže banka zostáva v nepriaznivom scenári na konci obdobia reštrukturalizácie zisková a dobre kapitalizovaná.
(340)
Objem dodatočného kapitálu, ktorý sa získal v roku 2014, konkrétne 1 750 miliónov EUR, je dostatočný pre základný scenár stresového testu z roku 2013 v období reštrukturalizácie a na splatenie prioritných akcií, čo banka urobila v máji 2014 (117). […] Komisia pripomína, že centrálna banka Grécka pri posúdení kapitálových potrieb v základnom scenári už vykonala viaceré úpravy, ktoré viedli k zvýšeniu odhadovaných kapitálových potrieb v porovnaní s kapitálovými potrebami, ktoré odhadla banka vo svojom základnom scenári. Komisia sa preto domnieva, že základné kapitálové potreby, ktoré odhadla centrálna banka Grécka, predpokladajú určitý stupeň stresu. Komisia na vyvodenie záveru, že banka je životaschopná, nevyžaduje, aby banka mala vopred dostatok kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v stresovom scenári, ktoré odhadla centrálna banka Grécka, pretože táto odhadnutá úroveň predstavuje vysokú úroveň stresu a zo zvýšenia kapitálu z marca 2014 vyplýva, že banka opäť získala prístup ku kapitálovým trhom.
(341)
Okrem toho je pozitívne, že banka nebude realizovať ďalšie investície do cenných papierov s iným ako investičným stupňom, čo pomôže zachovať jej kapitálovú a likvidnú pozíciu.
(342)
Takže sa konštatuje, že kombinácia už vykonanej reštrukturalizácie a ďalšej navrhnutej reštrukturalizácie je dostatočná na obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia
(343)
Ako je uvedené v oddiele 3 oznámenia o reštrukturalizácii, banky a ich zainteresované strany musia maximálnou možnou mierou prispieť k reštrukturalizácii na zabezpečenie toho, aby bola pomoc obmedzená na potrebné minimum. Banky by teda mali využívať vlastné zdroje na financovanie reštrukturalizácie, napríklad predajom aktív, a zainteresované strany by podľa možnosti mali absorbovať straty banky.
7.6.3.1. Vlastný príspevok banky: zrušenie investícií a zníženie nákladov
(344)
Banka už odpredala malé zahraničné podniky (v Spojených štátoch amerických) a znížila zadlženosť časti svojho portfólia, aby posilnila svoju kapitálovú vhodnosť a svoju pozíciu likvidity. V pláne reštrukturalizácie je naplánované zníženie zadlženosti zahraničných činností banky, ako je opísané v odôvodneniach 125 až 129. Banka so zreteľom na zníženie zadlženosti a zrušenie investícií, ktoré už boli uskutočnené a ktoré sa uskutočnia vykonaním záväzkov týkajúcich sa zníženia zadlženosti a odpredaja zahraničných podnikov, výrazne zníži svoju zemepisnú prítomnosť v […]. Znížením zahraničných aktív banky sa značne zníži aj prípadné riziko, že v budúcnosti bude potrebná pomoc. Preto pomáha znížiť sumu pomoci na minimum.
(345)
Banka v záujme obmedzenia svojich kapitálových potrieb nepoužije kapitál na podporu alebo rozšírenie svojich zahraničných dcérskych spoločností, ako je opísané v odôvodnení 138. Záväzkami, ktoré prijalo Grécko, je navyše zabezpečené, aby banka nerobila nákladné nadobudnutia.
(346)
Banka vykonáva tiež rozsiahly program znižovania nákladov, ako je uvedené v oddiele 2.4.2. Jej náklady budú do roku 2017 ďalej klesať. Jej personál sa znižuje a mzdy sa upravujú smerom nadol. Grécko sa zaviazalo obmedziť aj odmeny manažérov banky, […].
7.6.3.2. Rozdelenie zaťaženia medzi historických akcionárov a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Historických akcionárov banky oslabila emisia s predkupným právom dokončená v roku 2009 (118), a potom ešte raz rekapitalizácia fondom HFSF (opatrenie B4) a zvýšenie súkromného kapitálu z roku 2013 a marca 2014. Napríklad podiel držaný akcionármi banky, medzi ktorých v danom čase patrili investori, ktorí vložili peniaze v roku 2009, bol zo 100 % pred rekapitalizáciou z jari 2013 znížený len na 2,3 % po tejto rekapitalizácii. Banka navyše od roku 2008 nevyplatila žiadne peňažné dividendy. Banka okrem tohto rozdelenia zaťaženia medzi historických akcionárov získala od začiatku krízy v roku 2008 značný objem súkromného kapitálu, t. j. 807 miliónov EUR v roku 2009, 1 444 miliónov EUR v roku 2013 a 1 750 miliónov EUR v roku 2014.
7.6.3.3. Rozdelenie zaťaženia medzi držiteľov podriadeného dlhu
(348)
Držitelia hybridných a podriadených dlhov banky prispeli k nákladom na reštrukturalizáciu banky. Banka na vytvorenie kapitálu vykonala viaceré činnosti správy pasív, ako je opísané v odôvodnení 134.
(349)
Na zatiaľ nesplatené nástroje sa vzťahuje zákaz vyplácania kupónu uvedený v odôvodnení 143. Komisia sa preto domnieva, že je zabezpečené dostatočné rozdelenie zaťaženia medzi držiteľov hybridných a podriadených dlhov banky a požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii sú v tomto ohľade splnené.
7.6.3.4. Záver o vlastnom príspevku a rozdelení zaťaženia
(350)
Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia, najmä vo forme predaja aktív a zmenšenia úverového portfólia, sú v porovnaní s celkovou prijatou štátnou rekapitalizáciou omnoho menšie ako to, čo by Komisia zvyčajne považovala za dostatočné. Zmenšovanie sa týka len zahraničných činností, ktoré predstavujú obmedzenú časť banky (119), a v reštrukturalizácii nie je naplánované žiadne zmenšenie veľkosti úverového a vkladového portfólia v Grécku, ktoré sa, naopak, v priebehu posledného roka po nadobudnutiach výrazne zväčšilo. Komisia však berie do úvahy prvky opísané v oddiele 7.6.1, a najmä skutočnosti, že prijatá pomoc je čiastočne oprávnená na výnimku stanovenú v bode 14 oznámenia o predĺžení z roku 2011, na základe ktorej môže Komisia akceptovať menší vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia. Komisia pozitívne hodnotí aj to, že banka získala v máji 2013 na trhu 1 444 miliónov EUR a v marci 2014 sumu 1 750 miliónov EUR […]. Kapitál získaný v marci 2014 sa navyše získal za cenu akcie rovnajúcu sa cene za akciu, za ktorú upisoval HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (opatrenie B4). Vysokou emisnou cenou bolo preto obmedzené oslabenie fondu HFSF. Banka tiež splatila prioritné akcie (opatrenie A). Keď sa zohľadnia všetky tieto prvky, plán reštrukturalizácie možno považovať za plán, ktorý zabezpečuje dostatočné opatrenia týkajúce sa vlastného príspevku a rozdelenia zaťaženia na obmedzenie pomoci na potrebné minimum.
7.6.4. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(351)
V oznámení o reštrukturalizácii sa od plánu reštrukturalizácie požaduje, že v ňom musia byť navrhnuté opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže a zabezpečenie konkurenčného bankového sektora. Tieto opatrenia by navyše mali byť zamerané aj na otázky vyplývajúce z morálneho hazardu a na zabezpečenie toho, aby sa štátna pomoc nepoužívala na financovanie protisúťažného správania.
(352)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii je uvedené, že Komisia musí pri posudzovaní sumy pomoci a vyplývajúceho narušenia hospodárskej súťaže zohľadniť absolútnu a aj relatívnu sumu prijatej štátnej pomoci, ako aj stupeň rozdelenia zaťaženia a pozíciu finančnej inštitúcie na trhu po reštrukturalizácii. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že banka dostala od štátu kapitálovú podporu zodpovedajúcu 23,7 % jej rizikovo vážených aktív (120). Banka okrem toho získala v roku 2010 záruky likvidity vo výške 9,9 miliardy EUR a štátne dlžobné úpisy v hodnote 1,3 miliardy EUR, čo predstavuje takmer 25 % jej súvahy. Banka ďalej získala štátom zaručené poskytovanie ELA. Opatrenia na obmedzenie potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže sú preto so zreteľom na veľkú sumu pomoci potrebné. Trhový podiel banky v Grécku je navyše veľký. Nadobudnutím prenesených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a cyperských prenesených činností sa zvýšil trhový podiel banky. Trhový podiel banky v oblasti vkladov v Grécku dosiahol po týchto nadobudnutiach na konci roku 2013 výšku 29 % a jej trhové podiely v oblasti hypoték na bývanie, spotrebiteľských úverov a firemných úverov boli príslušne 25 %, 22 % a 35 % (v porovnaní s 10 %, 8 %, 8 % a 14 % v roku 2011) (121).
(353)
Komisia pripomína, že ťažkosti banky boli vo veľkej miere spôsobené vonkajšími otrasmi, ako je grécka kríza štátneho dlhu a dlhá recesia, ktoré ničili grécke hospodárstvo od roku 2008, ako už bolo uvedené v odôvodnení 74 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus. Potreba riešiť otázky vyplývajúce z morálneho hazardu je preto menšia. Ako je rozanalyzované v oddiele 7.6.1 tohto rozhodnutia, rušivý účinok opatrení pomoci je so zreteľom na tieto faktory menší, takisto ako aj potreba opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. Komisia môže z týchto dôvodov výnimočne akceptovať, že v pláne reštrukturalizácie nie je napriek vysokej sumy pomoci a veľkým trhovým podielom naplánované zmenšenie súvahy a úverov v Grécku. Bolo by však problematické, ak by najviac podporovaná banka spomedzi štyroch veľkých gréckych bánk a banka, ktorá v posledných rokoch prostredníctvom nadobudnutí najviac narástla, v období reštrukturalizácie naďalej rástla rýchlejšie ako trh, čo by potenciálne mohlo vytlačiť menej podporované banky. Komisia preto víta záväzok, že banka nebude rásť rýchlejšie ako trh.
(354)
Komisia však poznamenáva, že štátne rekapitalizácie umožnili banke pokračovať v jej bankových činnostiach na zahraničných trhoch.
(355)
Komisia berie na vedomie, že banka bude popri znižovaní zadlženosti a reštrukturalizácii, ktoré už boli vykonané, do 30. júna 2018 ďalej reštrukturalizovať a znižovať zadlženosť svojich zahraničných aktív (122). Banka sa ďalej zaviazala, že pomoc nepoužije na financovanie rastu týchto činností. Takže pomoc sa nepoužila na narušenie hospodárskej súťaže na týchto zahraničných trhoch.
(356)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka nebude realizovať nákladné nadobudnutia, čím je zabezpečené, aby banka nepoužila prijatú štátnu pomoc na nadobudnutie nových podnikateľských aktivít. Tento zákaz prispieva k zabezpečeniu toho, aby sa pomoc používala striktne na podporu obnovenia životaschopnosti gréckych bankových činností, a nie napríklad na rast na zahraničných trhoch.
(357)
Záväzkom znížiť úroky vyplácané na grécke vklady z neudržateľne vysokej úrovne je takisto zabezpečené, aby sa pomoc nepoužívala na financovanie neudržateľných stratégií zhromažďovania vkladov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na gréckom trhu. Záväzok zaviesť prísne usmernenia týkajúce sa cenotvorby nových úverov na základe riadneho posúdenia úverového rizika banke takisto zabráni, aby neprimeranými stratégiami cenotvorby pre úvery poskytované spotrebiteľom narúšala hospodársku súťaž na gréckom trhu.
(358)
Komisia sa po zohľadnení osobitnej situácie opísanej v oddiele 7.6.1 a opatrení stanovených v pláne reštrukturalizácie domnieva, že ochranné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže sú dostatočné.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii sa vyžadujú pravidelné správy, aby Komisia mohla overiť, či sa plán reštrukturalizácie riadne vykonáva. Ako je uvedené v záväzkoch, na ktoré sa Grécko zaviazalo (123), Grécko zabezpečí, aby monitorovací správca, ktorý bol vymenovaný bankou po schválení Komisiou, do konca obdobia reštrukturalizácie, t. j. do 31. decembra 2018, monitoroval záväzky Grécka týkajúce sa reštrukturalizačných činností v Grécku a v zahraničí a záväzky týkajúce sa správy a riadenia spoločnosti a obchodných činností. Komisia sa preto domnieva, že je zabezpečené riadne monitorovanie vykonávania plánu reštrukturalizácie.
7.6.6. Záver o súlade opatrení A, B1, B2, B3 a B4 s oznámením o reštrukturalizácii
(360)
Komisia sa domnieva, že plán reštrukturalizácie, keď sa posudzuje spoločne so záväzkami v prílohe k tomuto rozhodnutiu, zabezpečuje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky, je dostatočný, pokiaľ ide rozdelenie zaťaženia a vlastný príspevok, a je vhodný na vykompenzovanie rušivých účinkov opatrení pomoci preskúmaných v tomto rozhodnutí na hospodársku súťaž a je primeraný. Plán reštrukturalizácie a záväzky predložené Komisii spĺňajú kritériá oznámenia o reštrukturalizácii.
8. ZÁVER
(361)
Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Grécko protiprávne vykonalo opatrenia pomoci B2, B3 a B4 v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, pretože boli vykonané pred ich formálnym oznámením. Tieto opatrenia, ako aj iné opatrenia analyzované v tomto rozhodnutí sa však môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Tieto opatrenia, ktoré vykonalo Grécko, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy:
a)
núdzová podpora likvidity, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytla centrálna banka Grécka a za ktorú ručilo Grécko (opatrenie L2);
b)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 553 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol v decembri 2012 Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) (opatrenie B2);
c)
záväzný prísľub vo výške 1 082 miliónov EUR, ktorý banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF 20. decembra 2012 (opatrenie B3);
d)
rekapitalizácia vo výške 5 891 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie B4), a
e)
rekapitalizácia vo výške 524 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie C).
2. So zreteľom na plán reštrukturalizácie, ktorý bol predložený 25. júna 2014 a ktorý sa týka bankovej skupiny Piraeus Bank Group, ktorá zahŕňa banku Piraeus Bank S.A. a všetky jej dcérske spoločnosti a pobočky, a so zreteľom na záväzky, na ktoré sa Grécko zaviazalo v rovnaký deň, je táto štátna pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom:
a)
kapitálová injekcia vo výške 750 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytlo Grécko v máji 2009 a v decembri 2011 v rámci schémy rekapitalizácie (opatrenie A);
b)
núdzová podpora likvidity, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytla centrálna banka Grécka a za ktorú od júla 2011 ručilo Grécko, vo výške 30,4 miliardy EUR k 31. decembru 2012 (opatrenie L2);
c)
prvá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 4,7 miliardy EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF v máji 2012 (opatrenie B1);
d)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 553 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF v decembri 2012 (opatrenie B2);
e)
záväzný prísľub vo výške 1 082 miliónov EUR, ktorý banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF 20. decembra 2012 (opatrenie B3);
f)
rekapitalizácia vo výške 5 891 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie B4), a
g)
rekapitalizácia vo výške 524 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie C).
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 23. júla 2014