РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1194/2013 НА СЪВЕТА
от 19 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 27 май 2013 г. с Регламент (ЕС) № 490/2013 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата започна на 29 август 2012 г. (3), след като бе подадена жалба от името на производители от Съюза („жалбоподателите“), които представляват над 60 % от общото производство на биодизел в Съюза.
(3)
Както е посочено в съображение 5 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследвания период“ или РП). Оценката на обстоятелствата, които са от значение за установяването на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито („оповестяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която сметна за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, а в случаите, в които бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението на Комисията да предложи налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия, както и окончателно събиране на сумите от временното мито („оповестяването на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който да представят своите коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(7)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе целесъобразно.
Б. ИЗВАДКА
(8)
Тъй като не бяха представени коментари във връзка с извадката от производители износители от Аржентина и Индонезия, временните констатации, посочени в съображения 10 - 14 и 16 - 20 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(9)
Една от заинтересованите страни поиска допълнителна информация във връзка с представителността на извадката от производители от Съюза, както на етапа на предварителния подбор, както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, така и при окончателния подбор, както е посочено в съображение 83 от регламента за временните мерки.
(10)
Временно подбраната извадка от производители от Съюза обхващаше 32,5 % от производството на биодизел в Съюза по време на РП. Вследствие на промените, посочени в съображение 24 от регламента за временните мерки, окончателната извадка включваше осем дружества, които обхващат 27 % от производството на Съюза. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Една от заинтересованите страни заяви, че двама от включените в извадката производители от Съюза следва да бъдат изключени от обхвата ѝ, тъй като са свързани с производители износители от Аржентина. Твърдението за това бе разгледано преди налагането на временните мерки и преди приемането на заключенията на Комисията, посочени в съображение 82 от регламента за временните мерки.
(12)
Всички връзки, които се твърди, че съществуват между аржентинските производители износители и двете посочени по-горе дружества от извадката, бяха разгледани отново, като бе установено, че липсва пряка връзка между тях, която да бъде основание за изключването им от извадката. Поради това извадката не бе променена.
(13)
Друга от заинтересованите страни заяви, че процедурата на Комисията за изготвянето на извадката от производители от Съюза е опорочена, тъй като Комисията е предложила извадката преди началото на разследването.
(14)
Това твърдение се отхвърля. До момента на започване на разследването Комисията не бе подбрала окончателната извадка, което бе извършено изцяло в съответствие с разпоредбите на основния регламент.
(15)
Поради липсата на други твърдения или коментари, изложеното в съображения 22 - 25 от регламента за временните мерки се потвърждава.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Въведение
(16)
Както е посочено в съображение 29 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е временно определен като моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
2. Твърдения
(17)
Един от индонезийските производители износители заяви, че противно на изложеното в съображение 34 от регламента за временните мерки, палмовият метилов естер (ПМЕ), произведен в Индонезия, не е сходен продукт по отношение на рапичния метилов естер (РМЕ) и другите биодизелови горива, произведени в Съюза, или на соевия метилов естер (СМЕ), произведен в Аржентина, поради много по-високата гранична температура на филтруемост през студен филтър на ПМЕ, което означава, че преди да се използва в Съюза, той трябва да бъде смесен с друг вид биодизел.
(18)
Това твърдение се отхвърля. Произведеният в Индонезия ПМЕ е конкурентен продукт по отношение на биодизела, който се произвежда в ЕС, който е не само РМЕ, но също и биодизел от палмово масло и други суровини. ПМЕ може да се използва в ЕС през цялата година, след като бъде смесен с други биодизелови горива преди употреба, по същия начин, както и РМЕ и СМЕ. Следователно ПМЕ е взаимозаменяем продукт по отношение на биодизела, произвеждан в Съюза, и поради това е сходен продукт.
(19)
В съображение 35 от регламента за временните мерки се посочва твърдението на един от индонезийските производители, според което фракциите на метилови естери следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура. Същият производител отправи това искане и в коментарите си относно оповестяването на временните мерки, като изрази повторно аргумента, изложен преди оповестяването на временните мерки.
(20)
Промишлеността на Съюза обаче оспори твърдението, като посочи, че фракциите на метилови естери по своята същност представляват биодизел и следва да останат в обхвата на продукта.
(21)
След коментарите, получени след етапа на временните мерки, решението на Комисията, посочено в съображение 36 от регламента за временните мерки, се потвърждава. Независимо от факта, че различните метилови естери на мастни киселини имат различни регистрационни номера на Службата за химични индекси (CAS), произвеждат се чрез различни процеси и могат да имат различна употреба, фракциите на метилови естери така или иначе представляват метилови естери на мастни киселини и могат да бъдат използвани за гориво. Поради трудното разграничаване на един метилов естер на мастна киселина от друг без извършването на химически анализ на мястото на вноса и поради възможността, която това дава за заобикаляне на митата, твърдението се отхвърля въз основа на факта, че биодизелът от ПМЕ е фракция на метилов естер, произведен от палмово масло.
(22)
В съображение 37 от регламента за временните мерки се посочва, че един от европейските вносители на метилов естер на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки (ЕПЯ) е поискал вносът на този продукт да бъде предмет на митнически облекчения за краен потребител или в противен случай бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура.
(23)
След оповестяването на временните мерки представителите на промишлеността на Съюза представиха коментари относно прилагането на митнически облекчения за краен потребител по отношение на вноса на ЕПЯ и възможността за заобикаляне на митата. Те се противопоставиха на възможността Комисията да разреши прилагането на такава схема за освобождаване от антидъмпингови мита поради следните причини: заменяемия характер на биодизела; декларираният като непредназначен за употреба като гориво биодизел може да бъде използван за гориво и притежава същите физични свойства. ЕПЯ може да бъде използван като гориво; ненаситеният мастен алкохол, който се получава от ЕПЯ, също може допълнително да се преработи до превръщането му в биодизел; контролът, който митническите органи да могат да осъществяват върху вноса, предмет на митнически облекчения за краен потребител, е ограничен, а икономическата тежест, която може да възникне в резултат от тази схема, е значителна.
(24)
След като по този въпрос бяха проведени консултации и с оглед на факта, че декларираният като непредназначен за употреба като гориво биодизел има същите физични свойства като биодизела, предназначен за употреба като гориво, беше счетено, че в този случай не е целесъобразно да се разреши прилагането на схема за митнически облекчения за краен потребител по отношение на ЕПЯ.
(25)
Един немски вносител представи повторно искане за изключване и/или за прилагане на схема за митнически облекчения за краен потребител за конкретен метилов естер на мастни киселини, получен от масло от палмови ядки (ЕПЯ), който е предназначен за употреба, различна от употребата за гориво в ЕС. В своите коментари вносителят отново потвърди първоначалната си позиция, която вече бе отхвърлена на етапа на временните мерки, и не представи нови доказателства, които биха променили заключението, че не следва да се предоставя схема за митнически облекчения за краен потребител и че ЕПЯ следва да остане в обхвата на продукта.
(26)
Един от индонезийските производители износители също се позова на своето искане за прилагане на схема за митнически облекчения за краен потребител за фракциите на метилови естери и поиска тази схема да се приложи по отношение на техния внос, предназначен за производството на наситен мастен алкохол. Както бе посочено по-горе, всички искания за прилагане на схема за митнически облекчения за краен потребител бяха отхвърлени и аргументите, изложени от тази заинтересована страна, не промениха това заключение.
3. Заключение
(27)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, изложеното в съображения 29 и 39 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Г. ДЪМПИНГ
1. Встъпителни бележки
(28)
В съображения 44 и 64 от регламента за временните мерки се посочва, че пазарът на биодизел както в Аржентина, така и в Индонезия, е силно регулиран от държавата и затова продажбите на вътрешния пазар не бяха разглеждани като продажби, осъществени при обичайни търговски условия. В резултат на това нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент. Тази констатация не бе оспорена от нито една от заинтересованите страни и се потвърждава.
(29)
Както за Аржентина, така и за Индонезия конструираната нормална стойност на етапа на временните мерки беше изчислена въз основа на действителните (и записани в счетоводните отчети) производствени разходи на дружествата по време на РП, разходите за реализация, общите и административните разходи (РОА), както и приемлив марж на печалбата. В съображения 45 и 63 от регламента за временните мерки е посочено по-специално, че Комисията допълнително ще разгледа твърдението, че системите за диференцирани експортни такси (ДЕТ) в Аржентина и Индонезия изкривяват цените на суровините и следователно вписаните в отчетите производствени разходи не отразяват достоверно разходите, свързани с производството на разглеждания продукт.
(30)
По-нататъшното разследване показа, че системите за ДЕТ наистина са упражнили натиск върху цените на основните влагани в производството суровини на вътрешния пазар както в Аржентина, така и в Индонезия, като са предизвикали изкуственото им занижаване, както е посочено по-долу съответно от съображение 35 нататък по отношение на Аржентина и съображение 66 по отношение на Индонезия, което от своя страна се е отразило на разходите на производителите на биодизел и в двете засегнати държави. С оглед на тази констатация се счита за целесъобразно посоченото изкривяване на разходите за основните суровини да бъде взето предвид при определянето на нормалните стойности и в двете държави, като се има предвид особената пазарна ситуация, която е налице както в Аржентина, така и в Индонезия.
(31)
Общият съд потвърди (4), че когато цените на суровините са регулирани по начин, който изкуствено занижава равнището им на вътрешния пазар, може да се приеме, че разходите за производството на разглеждания продукт са засегнати от изкривяване. Според Общия съд при тези обстоятелства институциите на Съюза имат право да направят заключението, че част от вписванията в счетоводните отчети не могат да бъдат приети за достоверни и следователно следва да бъдат коригирани.
(32)
Общият съд също така стигна до заключението, че по силата на член 2, параграф 5, първа алинея от основния регламент отчетите на засегнатата страна не са основа за изчисляване на нормалната стойност, ако разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са отразени достоверно в тези отчети. В такъв случай съгласно второто изречение от първа алинея разходите следва да бъдат коригирани или установени на базата на други източници, различни от счетоводните отчети. Основа за определянето им могат да бъдат разходите на други производители или износители или, ако такава информация не е на разположение или не може да бъде използвана, друг надежден източник на информация, включително други представителни пазари.
(33)
При предварителните изчисления на разходите за производството за производителите износители в Аржентина и Индонезия бяха използвани съответно действителната покупна цена на соевите зърна на вътрешния пазар и действителната цена, вписана в счетоводните отчети, на суровото палмово масло.
(34)
Тъй като бе установено, че е налице изкривяване на някои производствени разходи, а именно на цените на основната суровина (соевото масло и соевите зърна в Аржентина и суровото палмово масло в Индонезия), тези разходи бяха установени въз основа на референтни цени, публикувани от съответните органи на засегнатите държави. Тези цени отразяват равнището на цените на международния пазар.
2. Аржентина
2.1. Нормална стойност
(35)
Както е посочено по-горе, Комисията стигна до заключението, че системата на ДЕТ в Аржентина изкривява производствените разходи за биодизел за производителите в тази държава. При разследването беше установено, че през РП експортните такси върху суровината (35 % върху соевите зърна и 32 % върху соевото масло) са значително по-високи от експортните такси върху готовия продукт (номинална ставка от 20 % върху биодизела, с ефективна ставка в размер на 14,58 %, като се вземе предвид намалението на таксата). В действителност по време на РП разликата между експортната такса върху соевите зърна и върху биодизела е 20,42 процентни пункта, а между соевото масло и биодизела - 17,42 процентни пункта.
(36)
За да се определи равнището на експортната такса върху соевите зърна и соевото масло, аржентинското министерство на земеделието, животновъдството и рибарството публикува ежедневно цена FOB (франко борд) за соевите зърна и соевото масло („референтната цена“) (5). Тази референтна цена отразява равнището на цените на международния пазар (6) и се използва, за да се изчисли сумата на експортната такса, която следва да се плати на данъчните органи.
(37)
Цените на вътрешния пазар следват тенденциите в цените на международния пазар. При разследването се установи, че разликата между международните цени и цените на вътрешния пазар на соевите зърна и соевото масло е равна на експортната такса върху продукта плюс другите разходи във връзка с износа му. Референтните цени на соевите зърна и соевото масло на вътрешния пазар също така се публикуват от аржентинското Министерство на земеделието като „теоретична цена FAS (франко протежение на кораба)“ (7). Следователно нетната цена за производителите на соеви зърна и соево масло е същата, независимо дали изнасят продукта или го продават на вътрешния пазар.
(38)
В заключение - цената на основната суровина, използвана от производителите на биодизел в Аржентина, е изкуствено занижена на вътрешния пазар в сравнение с цената на международния пазар, поради изкривяването, причинено от действащата в Аржентина система за налагане на експортни такси, и следователно разходите за основната суровина не са отразени по приемлив начин в счетоводните отчети на аржентинските производители, включени в разследването, по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент съгласно тълкуването на Общия съд, посочено по-горе.
(39)
Поради тази причина Комисията реши да преразгледа съображение 63 от регламента за временните мерки и да не вземе предвид действителните разходи за соеви зърна (основната суровина, закупувана и използвана за целите на производството на биодизел), вписани в счетоводните отчети на засегнатите дружества, като вместо тях използва цената, по която същите дружества биха закупили соевите зърна при липсата на посоченото ценово изкривяване.
(40)
За да се установи цената, по която засегнатите дружества биха закупили соевите зърна при липса на изкривяване на цените, Комисията използва осреднените референтни цени на соевите зърна, публикувани от аржентинското министерство на земеделието, за износ от Аржентина на база FOB (франко борд) през РП (8).
(41)
Асоциацията на аржентинските производители износители (CARBIO) и съответните аржентински органи изтъкнаха, че корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент на разходите на дружествата е възможна само ако отчетите, а не направените от предприятията разходи, не отразяват достоверно разходите, свързани с производството и продажбата на разглеждания продукт. Те заявиха, че на практика Комисията е добавила платената от дружествата експортна такса към цената, заплатена от тях при закупуването на соевите зърна, като по този начин е включила в производствените разходи компонент, който не е свързан с производството или продажбата на разглеждания продукт. Те добавиха, че решението на Общия съд по случая Acron, цитирано в документа за оповестяване (9), се основава на неправилно тълкуване на член 2.2.1.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО и понастоящем е предмет на обжалване пред Съда на Европейския съюз, като при всяко положение фактическите съображения са различни от тези в конкретния случай, тъй като цените на суровината в Аржентина не са „регулирани“, както е цената на газа в Русия, и не е налице ценово изкривяване, тъй като цените се определят свободно без никаква държавна намеса, следователно в Аржентина не е налице особена пазарна ситуация, заради която Комисията може да приложи член 2, параграф 5 от основния регламент. Те заявиха, че системата за ДЕТ в Аржентина не е в противоречие с правилата за търговия. CARBIO допълни още, че тъй като при определянето на експортната цена експортните такси не са взети под внимание, сравнението на Комисията между конструираната нормална стойност (при която са взети предвид експортните такси) и експортната цена (при която те не се отчитат) не е обективно.
Също така според тях фактът, че при конструирането на нормалната стойност Комисията взема предвид международните цени на соевите зърна на Chicago Board of Trade (CBOT), но при определянето на експортната цена тя не отчита печалбите или загубите, свързани с хеджирането на CBOT (вж. по-долу), прави нейното сравнение между нормалната стойност и експортната цена отново необективно. Освен това CARBIO заяви, че като просто е заменила разходите, записани в счетоводните отчети на дружествата, предмет на разследването, с цените на международния пазар, Комисията не е взела предвид естественото конкурентно предимство, с което аржентинските производители разполагат. И накрая, CARBIO изрази недоволство от обстоятелството, че Комисията не е взела под внимание факта, че ако в Аржентина не се прилага системата на ДЕТ, цените на соевите зърна на CBOT ще бъдат значително по-ниски.
(42)
Тези твърдения трябва да бъдат отхвърлени. Макар фактите по делото Acron да не са същите като фактите в дадения случай, Общият съд все пак е установил правен принцип, съгласно който ако свързаните с производството на разглеждания продукт разходи не са отразени достоверно в счетоводните отчети на дружествата, те не могат да послужат като основа за изчисляване на нормалната стойност. В делото Acron разходите не са отразени достоверно в отчетите на съответното дружество, защото цената на газа е регулирана. В настоящия случай бе установено, че разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са отразени достоверно в документите на засегнатите дружества, тъй като тези разходи са изкуствено занижени, което от своя страна се дължи на натиска, оказван върху тях чрез системата за ДЕТ в Аржентина. Това е така независимо дали системите за ДЕТ по принцип противоречат или не на Споразумението за СТО. Освен това Комисията счита, че Общият съд е основал решението си на правилно тълкуване на Антидъмпинговото споразумение. По случая в Китай, свързан с бройлерите (10), експертната група констатира, че макар в член 2.2.1.1 от Антидъмпинговото споразумение да се създава презумпция, че информацията в счетоводните книги и отчети на ответника следва по принцип да се използва за изчисляване на производствените разходи, разследващият орган си запазва правото да откаже да ги използва, ако реши, че те или i) не са в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, или ii) не отразяват по приемлив начин разходите, свързани с производството и продажбата на разглеждания продукт. Когато обаче решава дали да приложи дерогация от разпоредбите, разследващият орган следва да посочи причините за това. В съответствие с това тълкуване и с оглед на изкривяването, дължащо се на системата за ДЕТ, която води до наличието на особена пазарна ситуация, Комисията замени разходите за закупуването на основната суровина в Аржентина, вписани в отчетите на засегнатите дружества, с цената, която те биха платили при липсата на установеното изкривяване. Фактът, че от чисто математическа гледна точка се получава същата разлика, не означава, че използваната от Комисията методология се състои единствено в прибавяне на експортните такси към разходите за суровината. Цените на международните пазари на стоки се определят от съответното търсене и предлагане и няма доказателства за това, че системата на ДЕТ в Аржентина оказва въздействие върху цените на CBOT. Поради това всички твърдения за това, че използвайки цените на международните пазари Комисията не е направила обективна съпоставка между нормалната стойност и експортната цена, са неоснователни. Същото се отнася и за твърдението, че Комисията не е взела предвид естественото конкурентно предимство на аржентинските производители, защото замяната на разходите, вписани в отчетите на дружествата, е направена в резултат на необичайно ниската цена на суровината на вътрешния пазар, а не в резултат на сравнителното предимство.
(43)
В съображение 45 от регламента за временните мерки е посочено, че тъй като продажбите на вътрешния пазар не се разглеждат като осъществени при обичайни търговски условия, нормалната стойност е трябвало да се конструира въз основа на приемлив марж на печалбата в размер на 15 % в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. Някои производители износители изтъкнаха, че използваният от Комисията процент на приемлива печалба (15 %) при конструирането на нормалната стойност е нереалистично висок и представлява радикална промяна спрямо установената практика при редица други разследвания на подобни пазари на суровини (при които се използва марж на печалбата в размер на около 5 %).
(44)
Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На първо място, не е вярно, че при конструирането на нормална стойност Комисията системно използва марж на печалбата в размер на 5 %. Всяка ситуация се оценява според конкретните обстоятелства. Например по делото от 2009 г. срещу Съединените щати във връзка с биодизела бяха използвани различни равнища на печалба, като среднопретегленият ѝ размер бе далеч над 15 %. Второ, Комисията взе предвид краткосрочния и средносрочния лихвен процент по кредитите в Аржентина, който по данни на Световната банка е около 14 %. Логично е да се очаква, че маржът на печалбата от стопанската дейност с биодизел, осъществявана на вътрешния пазар, ще бъде по-голям от цената на заемния капитал. Освен това тази печалба е дори по-ниска от печалбата, реализирана от производителите на разглеждания продукт по време на РП, макар тя да е получена в резултат от ценово изкривяване, породено от ДЕТ и регулираните от държавата цени на биодизела на вътрешния пазар. Следователно поради причините, посочени по-горе, се поддържа твърдението, че печалба в размер на 15 % е разумна сума, която може да бъде постигната в рамките на тази относително нова, капиталоемка промишленост в Аржентина.
(45)
След оповестяването на окончателните мерки CARBIO и съответните аржентински органи заявиха, че: i) позоваването на равнищата на печалба по делото със САЩ е неоснователно; ii) няма логика да се прави позоваване на средносрочната лихва по кредитите, такъв подход досега никога не е бил прилаган и ако такъв критерий ще се използва, то той не би трябвало да бъде лихвеният процент в Аржентина, защото инвестициите са направени в щатски долари съвместно с чуждестранни дружества; iii) печалбата, която аржентинските производители действително са получили, не е взета предвид поради особената пазарна ситуация; и iv) за сравнение, целевата печалба за промишлеността на Съюза бе определена на 11 %.
(46)
Тези твърдения следва да бъдат отхвърлени. Комисията счита, че 15 % марж на печалбата е разумен процент за промишлеността за производство на биодизел в Аржентина, тъй като по време на РП тя е все още нова и капиталоемка промишленост. Позоваването на маржа на печалбата по делото със САЩ бе с цел да се опровергае твърдението, че при конструирането на нормалната стойност Комисията системно използва марж на печалбата от 5 %. При позоваването на средносрочния лихвен процент по кредитите целта не беше той да се въведе като критерий, а да се провери доколко приемлив е използваният марж на печалбата. Същото се отнася за печалбата, която действително е получена от включените в извадката дружества. От друга страна, тъй като целта на конструирането на нормалната стойност е различна от тази на изчисляването на целевата печалба за промишлеността на Съюза при липса на дъмпингов внос, сравнението между двете е безпредметно. Ето защо съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Един от производителите износители произвежда биодизел отчасти в своите собствени заводи и отчасти чрез договор за ишлеме с независим производител. Този производител износител поиска производствените му разходи да бъдат преизчислени чрез използване на различна среднопретеглена стойност от тази, която Комисията използва в рамките на етапа на временните мерки и която да бъде формирана от собствените му производствени разходи и тези на независимия производител. Искането беше анализирано и бе сметнато за основателно, вследствие на което производствените разходи за засегнатото дружество бяха преизчислени.
(48)
Към Комисията бяха отправени и други искания от конкретни дружества, но след промяната в методологията на конструирането на нормалната стойност, както е посочено по-горе, те вече нямат отношение по въпроса. Поради това констатациите, изложени в съображения 40 - 46 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
2.2. Експортна цена
(49)
В съображение 49 от регламента за временните мерки е посочено, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортните цени за експортните продажби, реализирани чрез свързани търговски дружества, установени в рамките на Съюза, бяха коригирани, включително по отношение на печалбата за съответния свързан търговец. За целите на това изчисление беше прието, че приемливото равнище на печалба за свързания търговец в рамките на Съюза е в размер на 5 %. Двама от производителите износители заявиха, че равнище от 5 % за свързан търговец в рамките на Съюза е твърде висок марж на печалбата за сектора на търговията със стоки и че следва или да се използва по-нисък процент (до 2 % в зависимост от дружеството), или изобщо да не се калкулира печалба.
(50)
В подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени доказателства. При тези обстоятелства се потвърждава, че равнището на печалба за свързани търговци в рамките на ЕС е в размер на 5 %.
(51)
След оповестяването на окончателните мерки CARBIO отново изрази позицията, че използваният марж на печалбата в размер на 5 % е твърде висок за сектора на търговията със стоки, като се позова на проучване, изготвено от KPMG специално за тази цел и предоставено на Комисията на 1 юли 2013 г. след оповестяването на регламента за временните мерки. Комисията е на мнение, че заключенията от проучването не могат да се използват за основа поради ограниченията на анализа, посочени в самото проучване, в резултат на които са били подбрани ограничен брой търговски дружества, като половината от тях не са продавали селскостопански продукти. Поради това предоставените доказателства се считат за неубедителни. Ето защо се потвърждава, че използваният марж на печалбата за свързани търговци в ЕС е в размер на 5 %.
(52)
Един от производителите износители изрази недоволство във връзка с факта, че при определянето на експортната цена Комисията не е отчела т.нар. „ефект на хеджирането“, т.е. печалбите или загубите за производителя от продажбата и покупката на фючърсни договори за соево масло на Chicago Board of Trade (CBOT). Дружеството подчерта, че хеджирането е необходим елемент в сектора на стопанската дейност с биодизел поради нестабилността на цените на суровините; то посочи също, че нетните приходи за продаващите биодизел предприятия се формират не само от заплатената от купувача цена, но също и от печалбата (или загубата) от свързаните операции по хеджиране.
(53)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, защото в член 2, параграф 8 от основния регламент е посочено ясно, че експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена при продажбата на продукта за износ, независимо от отделните, макар и свързани с него, печалби или загуби от хеджиране.
(54)
Поради липсата на други коментари относно експортните цени, изложеното в съображения 47 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава с промените, посочени по-горе.
2.3. Сравнение
(55)
В съображение 53 от регламента за временните мерки е посочено, че по отношение на експортните продажби, извършени чрез свързани търговски дружества извън ЕС, Комисията е проучила дали свързаният търговец следва да се третира като търговски агент, който работи срещу комисиона, и в случаите, в които това е било така, са били направени корекции в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(56)
Едно от дружествата заяви, че маржът на печалбата, използван от Комисията като условна надценка за свързани търговци извън ЕС, е твърде висок и че би било по-приемливо да се използва по-малък процент.
(57)
Комисията внимателно разгледа представените от производителя износител доводи, но стигна до извода, че с оглед на широкия диапазон от дейности, които свързаните търговци извършват, маржът на печалбата в размер на 5 % е приемлив. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(58)
Поради липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 50 - 55 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Дъмпингови маржове
(59)
Всички оказали съдействие аржентински производители износители поискаха, в случай че антидъмпингово мито бъде наложено върху вноса на биодизел с произход от Аржентина, то да бъде единно мито за всички съдействали износители производители въз основа на среднопретеглената стойност на антидъмпинговите мита за всички производители износители, включени в извадката. Те подкрепиха това искане с твърдението, че всички включени в извадката производители са свързани помежду си чрез търговия или по друг начин, тъй като те произвеждат, продават, заемат или разменят биодизел помежду си и често продуктите на различни дружества се натоварват заедно на един и същи кораб и се експедират за ЕС, като вече не е възможно митническите органи да идентифицират и разграничат продуктите на отделните производители. Според тях поради тези специфични обстоятелства налагането на индивидуални мита е практически неприложимо.
(60)
Независимо от факта, че искането е отправено от всички производители износители, включително тези, чийто индивидуален дъмпингов марж е по-нисък от среднопретегления марж, и въпреки потенциалното опростяване на процедурата за митническите органи, това искане трябва да бъде отхвърлено. Предполагаемите практически трудности не трябва да се използват като оправдание за дерогация от разпоредбите на основния регламент, освен ако това не може да бъде избегнато. В конкретния случай фактът, че дружествата имат практика да разменят, заемат или обменят по друг начин продукта помежду си сам по себе си не прави налагането на индивидуални мита практически неприложимо по смисъла на член 9, параграф 6 от основния регламент.
(61)
Три дружества поискаха имената им да бъдат включени в списъка на оказалите съдействие производители износители, за да може за тях да се приложи антидъмпинговата митническа ставка за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, а не остатъчното мито, приложимо за „всички останали дружества“.
(62)
През РП две от трите дружества са произвеждали биодизел за вътрешния пазар или чрез договори за ишлеме за други производители износители, но самите те не са изнасяли продукта за Съюза. Третото дружество все още не е произвеждало биодизел през РП, тъй като към този момент заводът му е бил в процес на строителство.
(63)
Комисията счита, че и в трите описани по-горе случая условията дадено дружество да бъде считано за производител износител, който е оказал съдействие, не са изпълнени. Това важи не само за дружеството, което изобщо не е произвеждало биодизел по време на РП, но също и за дружествата, които оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен формуляр за включване в извадката, тъй като от него стана ясно, че те произвеждат за вътрешния пазар или за трети страни, но не изнасят биодизел за Съюза от свое име.
(64)
Ето защо искането следва да бъде отхвърлено и за посочените три дружества следва да се прилага „остатъчното“ антидъмпингово мито.
(65)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, както е посочено по-горе, и поради липсата на допълнителни коментари, таблицата в съображение 59 от основния регламент се заменя с таблицата по-долу, а окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Група „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Други оказали съдействие дружества
46,8 %
Всички останали дружества
49,2 %
3. Индонезия
3.1. Нормална стойност
(66)
Както е посочено по-горе в съображения 28 - 34, Комисията стигна до заключението, че системата за ДЕТ в Индонезия изкривява производствените разходи на производителите на биодизел в тази държава и следователно разходите, свързани с производството и продажбата на разглеждания продукт, не са отразени достоверно в счетоводните отчети на индонезийските производители, предмет на разследването.
(67)
Затова Комисията реши да преразгледа съображение 63 от регламента за временните мерки и да не вземе предвид действителните разходи за сурово палмово масло (СПМ) - основната суровина, закупувана и използвана за целите на производството на биодизел - вписани в счетоводните отчети на засегнатите дружества, като вместо тях използва цената, по която същите дружества биха закупили СПМ при липсата на посоченото ценово изкривяване.
(68)
В рамките на разследването бе потвърдено, че равнището на цените на СПМ, което се търгува на вътрешния пазар, е значително занижено в сравнение с референтните цени на международния пазар, като разликата между двете равнища е много близка по стойност до размера на експортната такса, наложена върху износа на СПМ. Тъй като системата за ДЕТ ограничава възможностите за износ на СПМ, на вътрешния пазар са налични по-големи количества от продукта, като така се оказва натиск върху цената му на вътрешния пазар, която намалява. Това представлява особена пазарна ситуация.
(69)
През РП ставката на експортната такса върху износа на биодизел е между 2 и 5 %. През същия период ставката на експортната такса върху износа на СПМ варира между 15 и 20 %, при рафинираното, избелено, дезодорирано палмово масло (RBDPO) ставката е между 5 и 18,5 %. Различните мита се прилагат в зависимост от съответния диапазон на референтните цени (които следват тенденциите на международните пазари и нямат нищо общо с разликата в качеството). За палмовите плодове е установена единна ставка на експортната такса в размер на 40 %.
(70)
Поради посочените по-горе причини съображение 63 от регламента за временните мерки е преразгледано и цената на основната суровина (СПМ), вписана в отчетите на дружествата е заменена, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, с референтната експортна цена (HPE) (11) за СПМ, публикувана от индонезийските органи, като тя от своя страна се основава на публикуваните цени на международните пазари (Ротердам, Малайзия и Индонезия). Тази корекция бе направена по отношение на СПМ, закупувано както от свързани, така и от несвързани дружества. Разходите за собственото производство на СПМ в рамките на един и същи правен субект се приемат, само ако не са установени доказателства, съгласно които е налице изкривяване на стойността на произведеното в рамките на същия правен субект СПМ.
(71)
Всички производители износители от Индонезия, както и индонезийското правителство твърдят, че замяната на разходите за СПМ, вписани в отчетите на дружествата, с индонезийските референтни експортни цени за СПМ не е допустима нито съгласно правилата на СТО, нито съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент и поради това е неправомерна. В тази връзка правителството на Индонезия изрази твърдението, че третирането на Република Индонезия като държава с непазарна икономика е било неправилно от страна на Комисията. Аргументите на дружествата могат да бъдат обобщени по следния начин. Първо, Комисията не е изтъкнала никаква причина, поради която е необходимо отклонение от действителните фигуриращи в отчетите разходи, нито е посочила, че тези разходи не отразяват достоверно разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, а просто е посочила, че разходите в отчетите са изкуствено занижени в сравнение с цените на международния пазар и поради това следва да бъдат заменени.
Това е в противоречие с правилата на СТО, според които за да се провери дали даден разход може да се използва за изчисляване на производствените разходи, следва да се установи дали той е свързан с производството и продажбата на продукта, а не дали отразява по приемлив начин пазарната стойност. Второ, макар че очевидно в член 2, параграф 5 от основния регламент е предвидена възможност за корекция, прилагането на този член следва да се ограничи до ситуациите, при които държавата пряко се намесва на пазара, като определя или регулира цените на изкуствено занижено равнище. В този конкретен случай обаче Комисията твърди, че цената на СПМ на вътрешния пазар не е регулирана от държавата, а е изкуствено занижена в резултат на експортната такса, наложена върху износа на СПМ. Дори това да е така, всяко въздействие върху цената на вътрешния пазар може да бъде само случайно или просто страничен ефект от системата на налагане на експортни такси. На трето място, Комисията неправилно се позовава на решението по делото Acron, за да обоснове правомерността на извършената по отношение на СПМ корекция. Това решение понастоящем е предмет на обжалване и следователно то не може да бъде използвано като прецедент. Във всеки случай фактите по делото Acron са различни, тъй като се отнасят до ситуация, в която, за разлика от положението в Индонезия, където цените се определят на свободния пазар, цените на газа се регулират от държавата. И накрая, индонезийското правителство заяви, че корекцията по член 2, параграф 5 е била извършена единствено с цел увеличаване на дъмпинговите маржове поради различията в данъчното облагане.
(72)
Твърдението, че извършването на корекцията по член 2, параграф 5 от основния регламент е неправомерно съгласно СТО и/или правилата на Съюза, трябва да бъде отхвърлено. Антидъмпинговото споразумение на СТО е транспонирано в основния регламент, следователно се приема, че всички разпоредби на посочения регламент, включително член 2, параграф 5, са в съответствие със задълженията на Съюза съгласно Антидъмпинговото споразумение. В тази връзка следва да се напомни, че член 2, параграф 5 от основния регламент се прилага както към държави с пазарна икономика, така и към държави с непазарна икономика. Както е посочено по-горе (съображение 42), по делото Acron Общият съд е установил правен принцип, според който ако разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са отразени достоверно в отчетите на дружествата, те не могат да послужат като основа за изчисляване на нормалната стойност и биха могли да бъдат заменени, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, с разходи, отразяващи пазарно определена цена. Фактът, че делото Acron засяга регулирани от държавата цени обаче не означава, че се изключва възможността Комисията да приложи член 2, параграф 5 по отношение на други форми на държавна намеса, които нарушават, пряко или непряко, функционирането на определен пазар, като оказват натиск към изкуствено занижаване на цените. По случая в Китай относно бройлерите експертната група наскоро стигна до подобно заключение при тълкуването на член 2.2.1.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. В настоящия случай Комисията счита, че разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са достоверно отразени в отчетите на засегнатите дружества, тъй като тези разходи са изкуствено занижени вследствие на действащата в Индонезия система за ДЕТ. Поради това корекцията на разходите за СПМ, която Комисията извърши съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, е напълно обоснована. Що се отнася до твърдението на индонезийското правителство, следва да се посочи, че корекцията по член 2, параграф 5 е извършена въз основа на съществуващата разлика в цените на СПМ на вътрешния пазар и на международните пазари, а не на различия в данъчното облагане.
(73)
Двама производители износители от Индонезия заявиха, че Комисията не е успяла да докаже наличието на ценово изкривяване на индонезийския вътрешен пазар на СПМ. Те твърдят, че основното работно допускане на Комисията, а именно - че ДЕТ ограничава възможностите за износ на СПМ, като по този начин по-големи количества от този продукт се насочват към вътрешния пазар и се упражнява натиск към занижаване на цените на СПМ на вътрешния пазар - не е вярно от гледна точка на фактите, тъй като СПМ се изнася в големи количества (70 % от общото производство). Във всеки случай, дори да се приеме, че е налице изкривяване на цените на вътрешния пазар на СПМ вследствие на ДЕТ, това се отнася в същата степен и за цената HPE, тъй като тя се основава на международните експортни цени, които от своя страна включват експортната такса. Следователно цената HPE за СПМ не може да се използва като подходяща референтна цена за целите на корекцията на разходите за СПМ.
(74)
Независимо от факта, че Индонезия изнася големи количества СПМ, в рамките на разследването бе установено, че цената на СПМ на вътрешния пазар е изкуствено занижена в сравнение с международните цени. Освен това констатираната разлика е близка до размера на наложената в рамките на ДЕТ експортна такса. Поради това е основателно да се направи изводът, че ниското равнище на цените на вътрешния пазар е резултат от изкривяване, дължащо се на ДЕТ. В допълнение, международните цени на стоките, включително на СПМ, се определят въз основа на търсенето и предлагането, което отразява динамиката на пазарните сили. Не бяха приведени доказателства в подкрепа на факта, че действието на тези пазарни сили е било нарушено вследствие на действащата в Индонезия система за ДЕТ. Следователно твърдението, че цената HPE не е подходяща референтна цена, се отхвърля.
(75)
Един от производителите износители, за който бе установено, че не притежава представителни продажби на вътрешния пазар (съображение 60 от регламента за временните мерки), заяви, че Комисията неправилно е провела проверката за представителност, като е използвала за основа продажбите, реализирани поотделно от свързаните дружества, вместо общите продажби на всички дружества от групата. Дружеството обаче признава, че тази предполагаема грешка не се е отразила на временните констатации, направени по отношение на него. По отношение на този производител износител следва да се припомни, че всички свързани дружества поотделно не издържаха проверката за представителност. Поради това, дори твърдението да е основателно, е ясно, че ако проверката за представителност бе извършена въз основа на общия обем на продажбите на вътрешния пазар на всички свързани компании, това не би могло, както самият производител износител признава, да окаже въздействие върху временните констатации. Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 60 - 62 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(76)
Една от заинтересованите страни заяви, че - що се отнася до съображение 63 от регламента за временните мерки - за нея е използван твърде висок размер на РОА. След като твърдението бе разгледано, стана ясно, че при конструирането на нормалната стойност са включени както данни за продажбите на вътрешния пазар, така и за продажбите за износ. Съответно бяха направени необходимите корекции, така че да се използват само РОА за продажбите на вътрешния пазар.
(77)
Една от заинтересованите страни оспори конструирането на нормалната стойност и по-специално избора на методологията по член 2, параграф 6, както е посочено в съображение 65 от регламента за временните мерки. В член 2, параграф 6 се предвиждат три алтернативни методологии за определянето на РОА и на печалбата в случаите, в които действителните данни на дружеството не могат да бъдат използвани. Заинтересованата страна заяви, че тези три методологии трябва да бъдат разглеждани по реда на изброяването им, поради което следва първо да се разгледа прилагането на член 2, параграф 6, букви а) и б).
(78)
Доколкото в регламента за временните мерки е посочена само методологията по член 2, параграф 6, буква в), в съображенията по-долу е обяснено защо член 2, параграф 6, букви а) и б) не са приложими в този случай.
(79)
Член 2, параграф 6, буква а) не е приложим, тъй като не бяха установени действителни суми за нито едно от включените в извадката индонезийски (и аржентински) дружества, като се има предвид фактът, че те не са реализирали никакви продажби при обичайни търговски условия. Поради това няма данни за действителните суми по отношение на нито един от другите износители или производители (включени в извадката), въз основа на които да се приложи член 2, параграф 6, буква а).
(80)
Член 2, параграф 6, буква б) също не е приложим, тъй като всички включени в извадката индонезийски (и аржентински) дружества нямат продажби на продукти от същата обща категория, реализирани при обичайни търговски условия.
(81)
Що се отнася до член 2, параграф 6, буква б), заинтересованата страна също така изрази становището, че основният регламент е несъвместим със Споразумението за СТО, доколкото в него е включено изискването по член 2, параграф 6, буква б) продажбите да бъдат извършени при обичайни търговски условия. При все това, както е посочено в съображение 72 по-горе, Антидъмпинговото споразумение на СТО е транспонирано в основния регламент и следователно се счита, че всички разпоредби на посочения регламент, включително член 2, параграф 6, са съвместими със задълженията на Съюза съгласно Антидъмпинговото споразумение, като напълно съвместимо е и изискването за това продажбите да са извършени при обичайни търговски условия.
(82)
По тази причина изборът да се приложи член 2, параграф 6, буква в), като се използва всеки друг приемлив метод за определянето на маржа на печалбата, се потвърждава.
(83)
Освен това няколко заинтересовани страни изразиха позицията, че използваният при конструирането на нормалната стойност марж на печалбата в размер на 15 % е прекалено висок. Те твърдят, че в регламента за временните мерки не се обяснява как Комисията е изчислила маржа от 15 % и следователно те предполагат, че Комисията е използвала същото равнище на марж в размер на 15 %, въз основа на което е изчислена и вредата. Те заявиха, че в няколко други случая, също свързани със стоки, Комисията е използвала марж на печалбата в размер на около 5 %. Няколко заинтересовани страни предложиха да се приложи маржът на печалбата, използван по случая с биоетанола в Съединените щати. Една от страните предложи да се използва по-малкият марж на печалбата от продажбите ѝ на смес от биодизел и минерално дизелово гориво. Освен това според правителството на Индонезия фактът, че разходите за СПМ са били заменени съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, но същевременно по член 2, параграф 6, буква в) се използва 15-процентният марж на печалбата, който би следвало да отразява маржа на печалбата при липса на пазарно изкривяване, всъщност представлява дублиране.
(84)
На първо място, не е вярно, че при конструирането на нормалната стойност Комисията системно използва марж на печалбата в размер на 5 %. Всяка ситуация се оценява според конкретните обстоятелства в дадения случай. Например при делото от 2009 г. срещу Съединените щати относно биодизела бяха използвани различни равнища на печалба, като среднопретегленият ѝ размер бе далеч над 15 %. Второ, като се има предвид, че краткосрочният и средносрочният лихвен процент по кредитите в Индонезия е около 12 % според данни на Световната банка, логично е да се очаква, че маржът на печалбата от стопанската дейност на вътрешния пазар на биодизел ще бъде по-висок от цената на заемния капитал. Трето, независимо от това дали продажбите на смес от биодизел и минерално дизелово гориво спадат към същата обща категория продукти, в член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент е посочено, както вече бе обяснено в съображение 80 по-горе, че тези продажби трябва да са осъществени при обичайни търговски условия. Като се има предвид, че продажбите на биодизел на вътрешния пазар не са реализирани при обичайни търговски условия, продажбите на смес от биодизел и минерално дизелово гориво не се считат, mutatis mutandis, за извършени при обичайни търговски условия. Следователно поради причините, посочени по-горе, се застъпва твърдението, че печалба в размер на 15 % е разумна сума, която може да бъде постигната в рамките на тази относително нова, капиталоемка промишленост в Индонезия. Аргументът на индонезийското правителство относно наличието на ефект на дублиране не може да бъде приет, тъй като корекцията на разходите по член 2, параграф 5 и приемливото равнище на печалбата по член 2, параграф 6, буква в) са две съвсем различни понятия. Поради това съображение 65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(85)
Една от заинтересованите страни заяви, че понеже цената HPE за СПМ включва разходи за международен транспорт и тъй като целта на корекцията на цената на СПМ на вътрешния пазар спрямо равнището на международните цени на СПМ е да се достигне до цена на вътрешния пазар на СПМ, която не е изкривена, цената HPE за СПМ също следва да се коригира и да бъде занижена, за да се изключат транспортните разходи.
(86)
Това твърдение следва да бъде отхвърлено. Комисията обмисли редица алтернативи при избора на най-подходящата цена, която да се използва като международна референтна цена. Следва да се припомни, че самите индонезийски органи използват цената HPE като основа за изчисляване на месечното равнище на износните мита. Поради това тази цена, определена от индонезийските органи, бе счетена за най-подходящата международна референтна цена, която да се използва като база за определяне на степента на изкривяване на производствените разходи за биодизел в Индонезия.
(87)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е пропуснала да вземе предвид факта, че те произвеждат биодизел от суровина, която е различна от СПМ, т.е. от палмов мастно-кисел дестилат (ПМКД), рафинирано палмово масло (РПМ) или рафиниран палмов стеарин (РПС). Тъй като не е отчетен факта, че страните използват тези суровини в производството на биодизел, корекцията на цената на СПМ (както е описано в съображение 70) е приложена не към правилната суровина, което е довело до погрешно равнище на конструираната нормална стойност.
(88)
Тези твърдения трябва да бъдат отхвърлени. Следва да се подчертае, че Комисията просто е заменила цената на СПМ, закупено от свързани и несвързани доставчици за целите на производството на биодизел. По отношение на страничните продукти, като ПМКД, РПМ и РПС, които се получават след преработка на закупеното СПМ и от които след по-нататъшна обработка се произвежда биодизел, не са извършени никакви корекции.
(89)
Три от заинтересованите страни заявиха, че Комисията не е взела предвид факта, че закупуваното от свързани дружества СПМ следва да бъде третирано по същия начин, както собственото производство и следователно не следва да се прилага корекция съгласно член 2, параграф 5 (както е обяснено в съображение 70 по-горе). Страните твърдят, че сделките в рамките на групата са осъществени при справедливи пазарни условия и поради това не следва да се извършват корекции, нито цените да се заменят с международни цени. Освен това един производител износител заяви, че конструираната нормална стойност следва да бъде изчислена на месечна основа през РП.
(90)
Тъй като цената на вътрешния трансфер не може да се приеме за надеждна, стандартната практика на Комисията е да провери дали сделките между свързани лица наистина са извършени при справедливи пазарни условия. За тази цел Комисията сравнява цената по сделките между свързаните дружества със съответната базова пазарна цена. Тъй като базовата цена на вътрешния пазар е изкривена, Комисията не може да извърши тази проверка. Поради това тя следва да замени тази ненадеждна цена с приемлива цена, която би била приложима при справедливи пазарни условия в нормална пазарна ситуация. В този случай това е международната цена. По отношение на твърдението за изчисляването на конструираната нормална стойност на месечна база, предоставената и проверена информация не съдържаше достатъчно подробни данни, позволяващи изчисляването ѝ по този начин. Ето защо и двете твърдения бяха отхвърлени.
(91)
Представителите на промишлеността на Съюза заявиха, че стойността на СПМ, произведено в рамките на един и същи правен субект, следва да се коригира допълнително съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, тъй тя също е засегната от ценовото изкривяване, породено от ДЕТ.
(92)
Това твърдение следва да бъде отхвърлено. При производството на биодизел суровините преминават през различни етапи на рафиниране/преработка и разходите за тези производствени етапи могат да се смятат за надеждни, тъй като те протичат в рамките на един и същи правен субект и проблемът с ненадеждните трансферни цени отпада.
(93)
Един от производителите износители заяви, че Комисията е трябвало да приспадне т.нар. ценови отстъпки от конструираната нормална стойност. Това твърдение не може да бъде прието. Конструираната нормална стойност бе формирана въз основа на разходите. Затова би било неподходящо да се отчитат отстъпки въз основа на ценови съображения.
3.2. Експортна цена
(94)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос определената експортна цена, като заяви, че следва да се вземат предвид както печалбите, така и загубите от хеджирането и определи като непоследователно счетоводното третиране на печалбите и загубите от хеджиране, свързани с биодизела.
(95)
Твърдението, че както печалбите, така и загубите от хеджирането следва да бъдат взети предвид, трябва да се отхвърли. В член 2, параграф 8 от основния регламент ясно е посочено, че експортната цена е реално платената или подлежаща на плащане цена при продажбата на продукта за износ, независимо от отделните, макар и свързани с него, печалби или загуби от хеджиране. Поради това методологията, описана в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
Комисията признава, че в рамките на етапа на временните мерки по отношение на една от заинтересованите страни действително е било налице непоследователно счетоводно третиране на печалбите и загубите от хеджиране. Твърдението се приема, като бяха направени необходимите корекции.
(97)
Във връзка със съображение 68 от регламента за временните мерки една от заинтересованите страни заяви, че вследствие на прилагането на 5-процентния марж на печалбата, използван за свързаните търговски дружества, намиращи се в Съюза, се получава твърде голяма възвръщаемост на капитала и така се надценява печалбата от продажбите на биодизел от несвързани търговци. Посочената страна твърди, че обичайната възвръщаемост на капитала съответства на марж на печалбата в размер на 1,3 % - 1,8 %.
(98)
Като се има предвид липсата на съдействие от страна на несвързаните вносители и предвид факта, че търговските дружества са предприятия в сектора на услугите и нямат значителни капиталови инвестиции, поради което посоченото по-горе твърдение относно възвръщаемостта на капитала е необосновано, Комисията отхвърля горепосоченото искане и счита, че в този случай марж на печалбата от 5 % е разумно равнище. Ето защо съображение 68 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(99)
По отношение на съображение 69 от регламента за временните мерки една от заинтересованите страни заяви, че допълнителните суми за двойното отчитане на биодизел следва да бъдат добавяни към експортната цена, като се има предвид, че става дума просто за прилагане на италианското право.
(100)
Дори Комисията да приеме това твърдение и да добави допълнителните суми към експортната цена, тези суми ще трябва отново да бъдат приспаднати съгласно член 2, параграф 10, буква к), за да може експортната цена да се сравни със същата нормална стойност при надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените. Като се има предвид, че в Индонезия няма допълнителни суми за двойно отчитане на биодизел, по-високата експортна цена в Италия следователно не би била пряко сравнима. Ето защо твърденията се отхвърлят и изложеното в съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(101)
След оповестяването на окончателните мерки същата заинтересована страна отново изказа това твърдение. Не бяха изтъкнати обаче съществени допълнителни аргументи, които да променят позицията на Комисията. Поради това съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(102)
След оповестяването на окончателните мерки няколко производители износители насочиха вниманието на Комисията към някои технически грешки в изчисленията на дъмпинга. Тези твърдения бяха разгледани и, в случаите, в които това бе обосновано, изчисленията бяха коригирани.
3.3. Сравнение
(103)
Поради липсата на други коментари относно сравнението, изложеното в съображения 70 - 75 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4. Дъмпингови маржове
(104)
Като се вземат предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, както е посочено в съображенията по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan and PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Други оказали съдействие дружества
20,1 %
Всички останали дружества
23,3 %
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(105)
В съображения 80 - 82 от регламента за временните мерки се дава определение на промишлеността на Съюза и се потвърждава, че три дружества са изключени от това определение поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, тоест те внасят повече биодизел от засегнатите държави, отколкото сами произвеждат този продукт.
(106)
Други две дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза, тъй като не са произвеждали биодизел по време на разследвания период.
(107)
След публикуването на регламента за временните мерки бяха получени коментари, според които и други дружества следва да бъдат изключени от определението за промишленост на Съюза поради факта, че внасят биодизел от засегнатите държави, а също така и поради връзката им с производителите износители от Аржентина и Индонезия, вследствие на която те се оказват защитени от отрицателните последици от дъмпинга.
(108)
Тези коментари се отхвърлят. След като твърдението относно връзката между производителите износители и промишлеността на Съюза бе анализирано, бе установено, че има холдингово дружество, което притежава акции както в дружество - производител износител от Аржентина, така и в дружество - производител от Съюза.
(109)
На първо място беше установено, че тези дружества открито се конкурират за едни и същи клиенти на пазара на Съюза, което показва, че връзката между тях не е оказала въздействие върху стопанските практики нито на аржентинския производител износител, нито на производителя от Съюза.
(110)
След оповестяването на окончателните мерки една от заинтересованите страни поиска информация относно заключението на Комисията, според което аржентинските износители и промишлеността на Съюза се конкурират за едни и същи клиенти на европейския пазар. Този факт стана ясен при разследването на производителите от Съюза и на аржентинските износители, като не бяха представени никакви доказателства в подкрепа на това, че аржентинските износители и производителите от Съюза са се договорили да не се конкурират по отношение на продажбите на биодизел на крайните потребители. Броят на крайните потребители е относително малък и се състои главно от големи рафинерии, които купуват биодизел и от производителите от Съюза, и от вносителите.
(111)
На второ място бе установено, че центърът на икономическия интерес за производителя от Съюза, посочен в съображение 108 по-горе, по-специално производството на продукта и свързаните с него продажбени и изследователски дейности, се намира в рамките на Съюза. В резултат на това се стигна до заключението, че съществуващата връзка не е причина посоченото дружество да бъде изключено от определението за промишленост на Съюза съгласно член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(112)
Фактът, че някои представители на промишлеността на Съюза са внасяли биодизел от засегнатите държави, сам по себе си не е достатъчен, за да промени определението за промишлеността на Съюза. Както е обяснено в регламента за временните мерки, вносът от страна на промишлеността на Съюза на биодизел от засегнатите държави е извършен с цел защита. Освен това бе установено, че центърът на икономическия интерес за някои производители от Съюза, осъществявали внос от засегнатите държави, се е запазил в рамките на Съюза - тези дружества са произвеждали повече, отколкото са внасяли, и техните изследователски дейности са извършени в Съюза.
(113)
Една от заинтересованите страни заяви, че промишлеността на Съюза следва да включва и дружествата, които купуват биодизел и го смесват с минерално дизелово гориво, тъй като тези смеси също попадат в обхвата на разглеждания продукт. Това твърдение се отхвърля. В обхвата на разглеждания продукт се включва биодизелът в чист вид или като част от смес. Поради това производители на разглеждания продукт са производителите на биодизел, а не дружествата, които смесват биодизела с минерално дизелово гориво.
(114)
Определението за промишлеността на Съюза, посочено в съображения 80 - 82 от регламента за временните мерки, следователно се потвърждава, както и обемът на производството за РП, както е посочено в съображение 83 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(115)
След оповестяването на временните мерки промишлеността на Съюза направи малка корекция на продажбите си за 2009 г., като по този бяха коригирани данните за потреблението на Съюза през посочената година. Тази корекция не променя изведените тенденции, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Таблица 1 по-долу е коригирана. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 84 - 86 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Тонове
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник: Евростат, данни от промишлеността на Съюза
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(116)
В съображения 88 - 90 от регламента за временните мерки Комисията определи, че условията за кумулативна оценка на ефекта от вноса от Аржентина и Индонезия са спазени. Това бе оспорено от една от заинтересованите страни, която изрази мнението, че ПМЕ от Индонезия не конкурира произведения в Съюза биодизел по същия начин, както СМЕ от Аржентина, както и че СМЕ е по-евтин от произведения в Съюза биодизел, тъй като суровината е по-евтина от суровината, предлагана в Съюза.
(117)
Тези аргументи се отхвърлят. Както СМЕ, така и ПМЕ се внасят в Съюза и също се произвеждат в Съюза, и се смесват с РМЕ и други биодизелови горива, произведени в Съюза, преди да бъдат продадени или смесени с минерално дизелово гориво. За производството на готовия продукт предприятията, извършващи смесването, имат избор да закупят биодизел, получен от различни суровини и с различен произход в зависимост от пазара и климатичните условия през съответната година. ПМЕ се продава в по-големи количества през летните месеци и в по-малки количества през зимата, но все пак той е конкурентен продукт на РМЕ и на произведения в Съюза биодизел, както и на СМЕ от Аржентина.
(118)
Поради това съображение 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(119)
Една от заинтересованите страни оспори данните за вноса в таблица 2 от регламента за временните мерки, като заяви, че равнището на вноса от Индонезия е много по-ниско, отколкото е представено в таблицата. Данните за вноса в таблица 2 се основават на данни от Евростат, които бяха проверени внимателно и счетени за верни, като са в съответствие с данните, събрани от индонезийските износители. Биодизелът е относително нов продукт и митническите кодове, приложими за вноса на биодизел са се променили през последните години. Следователно за да се гарантира точност на данните, при извличането им от Евростат следва се използват приложимите към дадения момент кодове. Това обяснява защо извлечените от заинтересованата страна данни са непълни и показват по-малко равнище на вноса, отколкото показва пълният набор от данни, представени в таблица 2.
(120)
Като се има предвид малката промяна в потреблението на Съюза в таблица 1, пазарният дял на Аржентина за 2009 г. в таблица 2 е също леко променен, докато за Индонезия няма промяна. Това не променя тенденциите, изведени въз основа на данните, нито заключенията от тях. Пазарният дял е коригиран по-долу.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Пазарен дял
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Източник: Евростат
5. Подбиване на цените
(121)
Както е посочено в съображения 94 - 96 от регламента за временните мерки, за да се определи подбиването на цените, цените на вноса от Аржентина и Индонезия бяха сравнени с продажните цени на промишлеността на Съюза въз основа на данните от включените в извадката дружества. При сравнението биодизелът, внесен от промишлеността на Съюза с цел препродажба, бе изключен от изчисленията на подбиването на цените.
(122)
Заинтересованите страни отбелязаха, че използваната методология, а именно сравняване на граничната температура на филтруемост през студен филтър (CFPP), не е същата като използваната при предишно антидъмпингово разследване във връзка с биодизел от САЩ, при което сравнението е направено въз основа на изходната суровина.
(123)
За разлика от производителите износители от Аржентина и Индонезия, промишлеността на Съюза не продава биодизел, получен от една изходна суровина, а смесва няколко изходни суровини, за да произведе готовия продукт, предлаган на пазара. Крайните потребители не са наясно, нито пък за тях е от значение какъв е съставът на продукта, който купуват, след като той отговаря на необходимата CFPP. Важното за потребителя е именно CFPP, независимо от това каква изходна суровина е използвана. При тези обстоятелства беше счетено, че е удачно в настоящата процедура сравнението на цените да се направи въз основа на CFPP.
(124)
За вноса с произход от Индонезия, чиято CFPP е 13 или повече, бе направена корекция, изразяваща се в разликата между цената на продажбите на промишлеността на Съюза на продукт с CFPP 13 и на продажбите на промишлеността на Съюза на продукт с CFPP0, за да се сравни продукта със CFPP13 и повече от Индонезия с продукта с CFPP0, произведен и смесен в Съюза. Един от индонезийските производители износители отбеляза, че тъй като продажбите на CFPP13 от промишлеността на Съюза са в малки количества за една сделка, тези цени следва да бъдат сравнени с цените на сделки със CFPP0 със сходен мащаб. При разглеждането на сделки с CFPP0 със сходно количество продукт за една сделка бе установено, че разликата в цените е в съответствие с получената разлика при използването на всички сделки с CFPP0, като разликите в цените са както над, така и под средната разлика в цената. В резултат на това нямаше промяна на нивото на подбиване на цената, установено в съображение 97 от регламента за временните мерки.
(125)
Един от индонезийските производители износители поиска Комисията да разкрие пълните контролни номера на продукта (КНП) за смесите, предлагани от промишлеността на Съюза - процентът на всяка от суровините от продажбите на произведения от промишлеността на Съюза продукт. Като се има предвид, че сравнението за целите на установяването на вредата е направено единствено въз основа на CFPP, това искане бе отхвърлено.
(126)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице разлика между цената на биодизела, който отговаря на критериите, определени в директивата за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници (RED) („сертифициран съгласно RED“), и биодизела, който не отговаря на тези спецификации. Тя заяви, че тъй като вносът от Индонезия не е сертифициран съгласно RED, а цената на сертифицирания по RED биодизел е по-висока, следва да се направи корекция.
(127)
Твърдението беше отхвърлено. Почти целият внос от Индонезия през РП е сертифициран по RED. Така или иначе определените в RED критерии за устойчивост са били включени от държавите членки в националното им законодателство в течение на 2012 г., т.е. през по-голямата част от РП е било без значение дали биодизелът е бил сертифициран по RED или не.
(128)
След оповестяването на окончателните мерки един от индонезийските производители износители представи коментар относно изчисляването на подбиването на цената и заяви, че вносът на ПМЕ от Индонезия следва да бъде сравнен с общите продажби на промишлеността на Съюза. Всъщност за да се изчисли подбиването на цените, беше направено сравнение между продажбите на ПМЕ от Индонезия с всички продажби на промишлеността на Съюза на продукт с CFPP0, като цената на вноса на ПМЕ от Индонезия бе увеличена с коефициент, изчислен въз основа на сравнение на продажбите на промишлеността на Съюза на продукт с CFPP0 и продажбите ѝ на продукт с CFPP13. Поради това твърдението се отхвърля. Твърдението на същата заинтересована страна, че изчислението за установяване на вредата включва внесения продукт, е невярно от гледна точка на фактите и следователно се отхвърля. Във всеки случай внесеният биодизел и произведеният в Съюза биодизел са били смесени и са се продавали на същата цена като смесите, които не са включвали внесен биодизел.
(129)
Един от индонезийските производители износители оспори изчислението на разходите след вноса. Въпреки това, тези разходи бяха проверени като от действителните разходи за вноса на биодизел бяха извадени разходите за доставка до крайното местоназначение и не бе установена необходимост от промяна.
6. Макроикономически показатели
(130)
Както е посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, следните макроикономически показатели бяха анализирани въз основа на получените данни, обхващащи цялата промишленост на Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(131)
След оповестяването на временните мерки представителите на промишлеността на Съюза отбелязаха, че данните за производствения капацитет в таблица 4 от регламента за временните мерки включват данни за капацитет, който, макар да е бил налице, е бил в състояние, което не е позволявало производство на биодизел както по време на РП, така и през предходни години. Те определят този капацитет като „неизползван“, т.е. той не би следвало да се включва в капацитета, който реално може да се използва за производство. Следователно данните за натоварването на мощностите в таблица 4 са били занижени. След като повторно подадените данни бяха прегледани подробно, те бяха приети и таблица 4 е представена отново по-долу. Промяната в натоварването на мощностите, която в регламента за временните мерки беше от 43 % на 41 %, сега е от 46 % на 55 %. Промишлеността на Съюза също коригира данните за производството през 2009 г., които са представени в таблицата по-долу:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Индекс 2009 г. = 100
100
99
85
87
Производствен обем (в тонове)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
46 %
50 %
53 %
55 %
Индекс 2009 г. = 100
100
109
115
120
(132)
В съображение 103 от регламента за временните мерки се анализират данните за натоварването на мощностите в предходни периоди, като се отбелязва факта, че производството е нараснало, докато равнището на капацитета се е запазило стабилно. Според преразгледаните данни производството отново нараства, но наличният капацитет намалява през същия период. Това показва, че промишлеността на Съюза е намалила свободния си капацитет си поради нарастването на вноса от Аржентина и Индонезия като реакция на пазарните сигнали. Коригираните данни сега съответстват в по-голяма степен на публичните твърдения на промишлеността на Съюза и производителите от Съюза, тъй като в тях те изтъкват, че през разглеждания период производството е прекратено в няколко завода и изградените производствени мощности не са били готови за непосредствена употреба, или са могли да бъдат използвани единствено след като бъдат направени значителни реинвестиции.
(133)
Няколко заинтересовани страни поставиха под въпрос преразгледаните данни за производствения капацитет и натоварването на производствените мощности. Нито една от тях обаче не предостави алтернативна информация. Корекцията бе направена въз основа на преразгледаните данни за капацитета, предоставени от жалбоподателя, които обхващат цялата промишленост на Съюза. Преразгледаните данни препращат към публично достъпна информация, по-специално по отношение на неизползвания производствен капацитет, както и капацитета на производителите, които са преустановили производството поради финансови затруднения. Както беше обяснено по-горе в раздел 6 „Макроикономически показатели“, преразгледаните данни съдържат по-точна информация относно наличния капацитет за производство на биодизел по време на разглеждания период, отколкото първоначално предоставените и публикувани в регламента за временните мерки данни.
(134)
Една от заинтересованите страни заяви, че на промишлеността на Съюза не е била нанесена вреда, тъй като обемът на производството е нараснал успоредно с потреблението. Този аргумент се отхвърля, тъй като има други важни показатели, които свидетелстват за наличието на вреда, по-специално загубата на пазарен дял спрямо дела на вноса от засегнатите държави, както и тенденцията за намаляване на рентабилността, водеща до загуби.
(135)
Друга заинтересована страна заяви, че ако се сравняват тенденциите само между 2011 г. и РП, а не между периода от 1 януари 2009 г. до края на РП („разглеждания период“), полученият резултат ще сочи, че на промишлеността на Съюза не е нанесена вреда. Като се има предвид, че РП обхваща половината от 2011 г., сравнението между 2011 г. и РП не би било точно. Освен това за да бъде сравнението съдържателно, е необходимо да се разгледат тенденциите, влияещи на оценката на вредата по време на период, който е с достатъчна продължителност, както това бе направено в дадения случай. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(136)
Същата заинтересована страна отбеляза, че в регламента за временните мерки Комисията не е публикувала общата стойност на продажбите на промишлеността на Съюза и поиска тези данните да бъдат публикувани. Всички главни фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент, бяха разгледани, което даде възможност за цялостна оценка на вредата. Информацията за стойността на продажбите бе събрана, и бе проверена, въз основа на данни от включените в извадката дружества, които са представителни за промишлеността на Съюза като цяло.
(137)
Същата заинтересована страна също така отбеляза, че промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи заетостта и следователно по време на разследвания период не е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(138)
Както е посочено в съображение 106 от регламента за временните мерки обаче, равнището на заетост в тази капиталоемка промишленост е относително ниско. Следователно незначителни промени в стойностите могат да доведат до голямо изменение на индексираните данни. Нарастването на общата заетост не обезсилва вредата, понесена от промишлеността на Съюза, за което свидетелстват други показатели.
(139)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 103 - 110 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Микроикономически показатели
(140)
Както е посочено в съображение 102 от регламента за временните мерки, въз основа на проверените данни за включените в извадката производители от Съюза бяха анализирани следните макроикономически показатели: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(141)
Поради липсата на коментари в това отношение, съображения 111 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8. Заключение за вредата
(142)
Няколко заинтересовани страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че изглежда е налице подобрение по няколко показателя в периода между 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че някои показатели показват възходяща тенденция между 2011 г. и РП (например производството и продажбите), промишлеността не е била в състояние да покрие увеличението на разходите през този период, както е отбелязано в съображение 111 от регламента за временните мерки. В резултат на това положението на промишлеността допълнително е било утежнено, като претърпените загуби са нараснали от 0,2 % през 2011 г. до 2,5 % през РП. Следователно бе счетено, че дори ако анализът на вредата обхващаше само периода 2011 г. - РП, отново щеше да бъде констатирана значителна вреда за промишлеността.
(143)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118 - 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(144)
Една от заинтересованите страни заяви, че вносът с произход от Аржентина не би могъл да е причина за вредата, тъй като обемът на вноса се е запазил стабилен в периода от 2010 г. до края на РП, като от 2011 г. до края на разследвания период равнището му е отбелязало лек спад.
(145)
Източник на тези данни е таблица 2 от регламента за временните мерки и те са точни. Анализът на Комисията обаче обхваща периода от началото на разглеждания период до края на РП и на тази основа се отчита повишение на вноса в размер на 48 %, съпроводено с увеличение на пазарния дял от 41 %. В допълнение, както е обяснено в съображение 90 от регламента за временните мерки, под внимание е взет не само вносът от Аржентина, но и вносът от Индонезия.
(146)
Същата заинтересована страна отбеляза, че ако се направи сравнение на цените на годишна база, се оказва, че вносът от Аржентина е нараствал с по-бързи темпове, отколкото продажните цени на промишлеността на Съюза. Независимо от това вносът от Аржентина е подбивал цените на промишлеността на Съюза, което обяснява защо цените на Съюза не са могли да се повишат със същите темпове.
(147)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави, различни от засегнатите държави
(148)
Поради липсата на коментари по този въпрос, заключението, че вносът от други държави не е причина за вредата, както е посочено в съображение 129 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
2.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(149)
След прилагането на член 2, параграф 5, както е посочено в съображения 38 и 70 по-горе, не бе установено наличие на недъмпингов внос от засегнатите държави. Поради това съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Други производители от Съюза
(150)
Поради липсата на коментари по този въпрос съображение 131 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(151)
Както е посочено в съображения 132 - 136 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е внасяла значителни количества биодизел от засегнатите държави по време на разглеждания период, като размерът им е достигнал до 60 % от целия внос от тези държави по време на РП.
(152)
Една от заинтересованите страни заяви, че този внос, който далеч не е бил с цел защита, е бил част от една „внимателно подготвена дългосрочна стратегия“ от страна на промишлеността на Съюза да инвестира и да се снабдява с биодизел от Аржентина.
(153)
Тя твърди още, че никога досега не е било икономически оправдано да се внася соево масло в Съюза и да се преработва за получаването на биодизел в Съюза и че от икономическа гледна точка преработването на соево масло е възможно единствено в Аржентина с цел износ на получения в резултат биодизел.
(154)
Тези твърдения трябва да бъдат отхвърлени. Не бяха представени доказателства за наличието на „дългосрочна стратегия“, а промишлеността на Съюза отрече твърдението за такава стратегия. Очевидно ако стратегията на промишлеността на Съюза беше да допълни производството си на биодизел, като произвежда в Аржентина и внася готовия продукт, би било безсмислено и нелогично след това да подаде жалба срещу този внос.
(155)
Една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че вносът на биодизел от промишлеността на Съюза, който е бил с цел защита, всъщност е бил част от дългосрочна търговска стратегия. Това твърдение, което не бе обосновано, се отхвърля. Не бяха представени доказателства, освен изказаните вече твърдения, за съществуването на такава стратегия. Освен това би било нелогично засегнатите производители от Съюза да подкрепят жалбата, а в някои случаи - дори да увеличават капацитета си в Съюза, а в същото време да следват стратегия за запълване на производствените си нужди чрез внос.
(156)
Същата заинтересована страна също така заяви, че пазарният дял на промишлеността на Съюза следва да бъде изчислен, като в него се включи извършеният с цел защита внос. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като изчисленията на пазарния дял следва да отразяват реализираните от промишлеността на Съюза продажби на стоки, които са нейно собствено производство, а не търговските ѝ дейности с готовия продукт в условията на нарастващи обеми на дъмпингов внос.
(157)
Промишлеността на Съюза също така показа, че през предходните години вносът на соево масло - и палмово масло - с цел преработка за получаване на биодизел е било икономически оправдано. Заинтересованата страна не представи доказателства в полза на обратното. Само поради ефекта на изкривяването, породено от диференцираната експортна такса, с която износът на биодизел става по-евтин от суровините, вносът на готовия продукт е икономически оправдан.
(158)
Една от заинтересованите страни заяви, че този внос е причина за вредата, тъй като само промишлеността на Съюза разполага с капацитет за смесването на СМЕ от Аржентина със ПМЕ от Индонезия с произведен в Съюза биодизел с цел препродажба на рафинериите за дизелово гориво. Това твърдение е неправилно. Смесването е елементарна операция, която много търговски дружества са в състояние да извършат в своите резервоари за съхраняване на гориво. Не бяха представени доказателства, че само производителите от Съюза могат да извършват смесването и поради това твърдението бе отхвърлено.
(159)
Един от индонезийските производители износители изказа твърдението, че вносът от промишлеността на Съюза не е извършен с цел защита, като направи сравнение между данни, отнасящи се за календарната 2011 г., и данни от РП, който обхваща шест месеца от същата година. Следователно сравнението между двата периода не е точно, след като РП не може да бъде разделен на два равни периода. Затова този аргумент се отхвърля.
(160)
Поради липсата на други коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 132 - 136 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(161)
В съображения 137 - 140 от регламента за временните мерки се посочва, че през разглеждания период натоварването на мощностите на промишлеността на Съюза се е запазило ниско, но като цяло е имало влошаване на състоянието на включените в извадката дружества, а същевременно натоварването на мощностите не е намаляло в същата степен.
(162)
Бе направено временно заключение, според което ниското натоварване на производствените мощности, тъй като е постоянна характеристика, не е причина за вредата, нанесена на промишлеността на Съюза.
(163)
Една от заинтересованите страни представи коментари във връзка с данните в регламента за временните мерки, като отбеляза, че дори при липсата на какъвто и да било внос, натоварването на мощностите на промишлеността на Съюза през РП би било едва в размер на 53 %. Тя изтъкна също нарастването на производствения капацитет от 2009 г. до края на РП, което е довело до по-ниско натоварване на мощностите през разглеждания период.
(164)
Заинтересованата страна обаче не предостави никакви доказателства, които да сочат, че ниското натоварване на мощностите е нанесло вреда в такава степен, че да премахне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Постоянните разходи представляват малка част (приблизително 5 %) от общите производствени разходи, което означава, че слабото натоварване на мощностите е само един от факторите за вредата, но не е решаващият фактор за нея. Също така една от причините за това ниско равнище на натоварване на мощностите е фактът, че промишлеността на Съюза, поради особената пазарна ситуация, е внасяла самия готов продукт.
(165)
Освен това след представянето на преразгледаните данни за производствения капацитет и натоварването на мощностите, капацитетът на промишлеността на Съюза намаля през разглеждания период, а натоварването на мощностите нарасна - от 46 % до 55 %. Това показва, че натоварването на мощностите на промишлеността на Съюза щеше да бъде значително по-високо при отсъствието на дъмпингов внос в сравнение с посоченото по-горе равнище от 53 %.
(166)
След оповестяването на окончателните мерки няколко заинтересовани страни изразиха съмнение относно заключението, че слабото натоварване на производствените мощности не е решаващият фактор за причинената вреда. Бе изтъкнато, че постоянните разходи в сектора на производство на биодизел са много по-високи от незначителния дял, посочен по-горе. Те обаче не предоставиха доказателства в подкрепа на това твърдение и затова то се отхвърля. Във всички случаи постоянните разходи не са свързани с коефициента на натоварване на производствените мощности. При проверката, извършена по отношение на включените в извадката дружествата, стана ясно, че по време на РП съотношението на постоянните разходи към общите производствени разходи е между 3 % и 10 %.
(167)
Във връзка с това бе изказано твърдението, че този свръхкапацитет на промишлеността на Съюза е бил толкова висок, че дори при отсъствието на внос, тя не би могла да бъде рентабилна. В подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени доказателства, а фактът, че през 2009 г. промишлеността на Съюза е била рентабилна и е имала слабо натоварени производствени мощности предполага, че при отсъствието на дъмпингов внос рентабилността ѝ щеше да бъде още по-висока.
(168)
Освен това бе изказано твърдението, че намаляването на капацитета на промишлеността на Съюза само по себе си е причина за вреда, дължаща се на разходите по затварянето на заводите и на факта, че заводите са продължили да работят при намален капацитет. Това твърдение не бе подкрепено с аргументи и не бяха предоставени доказателства, които да показват, че разходите за намаляване на капацитета или за закриване на цели заводи или дружества, са били значителни.
(169)
Накрая, що се отнася до производствения капацитет бе изразено мнението, че решението на някои дружества да увеличат капацитета за производство на биодизел по време на разглеждания период е икономически безотговорно. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. В допълнение, фактът, че някои дружества са били в състояние да увеличат своя капацитет в условията на нарастващ дъмпингов внос на биодизел от Аржентина и Индонезия, показва, че на пазара има търсене конкретно на техните продукти.
(170)
Преразгледаните макроикономически показатели също показват, че през този период дружествата за извеждали капацитета от производството, а към края на РП са започнали процес на закриване на нерентабилните производствени мощности. Освен това увеличеният капацитет на равнището на конкретните дружества се дължи главно на разширяването на така наречените „второ поколение“ обекти за производство на биодизел, които използват отпадъчни масла или хидрирани растителни масла (HVO). Следователно промишлеността на Съюза се е намирала и се намира в процес на рационализация на своя капацитет, за да отговори на изискванията на Съюза.
(171)
Поради липсата на други коментари по отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 137 - 140 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(172)
Поради липсата на други коментари относно достъпа до суровини, съображения 141 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.7. Двойно отчитане
(173)
В съображения 143 - 146 от регламента за временните мерки е разгледано твърдението, че системата на „двойно отчитане“, при която биодизелът, получен от отпадъчни масла, се отчита в двоен размер съгласно изискванията за смесване в някои държави членки, е причинил вреда на промишлеността на Съюза, или поне на онези производители от Съюза, които произвеждат биодизел от необработени масла.
(174)
Една от заинтересованите страни посочи твърдението, изказано от един от производителите от Съюза, че през 2011 г. те са загубили продажби в полза на други производители, които произвеждат биодизел, за който се допуска двойно отчитане.
(175)
Отрицателните последствия за този единствен производител обаче бяха ограничени, временни и се отнасяха само за част от разследвания период, тъй като схемата на двойното отчитане бе приета в държавата членка, в която се намира дружеството, едва през септември 2011 г. Като се има предвид, че финансовите резултати на включените в извадката дружества намаляха след септември 2011 г., а въпросното дружество бе включено в извадката, двойното отчитане не може да се разглежда като източник на вреда.
(176)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои от както от дружества, които произвеждат биодизел от отпадъчни масла и се ползват от системата на двойно отчитане в някои държави членки, така и от предприятия, които произвеждат биодизел от необработени масла, колебанията в търсенето остават в рамките на промишлеността на Съюза. Поради ограниченото предлагане на използвани масла, които са необходим ресурс за производството на двойно отчитания биодизел, е трудно да се постигне голямо увеличение на производството този вид биодизел. Ето защо все още има голямо търсене на биодизел от първо поколение. По време на разследвания период не бе констатиран значителен внос на биодизел, който отговаря на условията за двойно отчитане, което потвърждава, че двойното отчитане измества търсенето в рамките на промишлеността на Съюза, а не генерира търсене на внос. Комисията не получи данни от заинтересованата страна, които да доказват, че двойно отчитаният биодизел е причинил спада на цената на произведения от необработени масла биодизел през разглеждания период. Всъщност данните сочат, че при двойно отчитания биодизел се фактурира малка по размер допълнителна сума в сравнение с произведения от необработени масла биодизел, чиято цена е свързана с минералното дизелово гориво.
(177)
Влошените резултати на промишлеността на Съюза, която е съставена и от двата вида производители, не се свързва с режима на двойното отчитане, прилаган в някои държави членки. По-специално фактът, че резултатите на дружествата от извадката, произвеждащи двойно отчитан биодизел, също са слаби, както е посочено в съображение 145 от регламента за временните мерки, показва, че причинената от дъмпинговия внос вреда е понесена в целия отрасъл.
(178)
След оповестяването на окончателните мерки няколко заинтересовани страни изразиха мнението, че количествата на двойно отчитания биодизел са подценени. Количествата на двойно отчитания биодизел обаче, които се предлагат на пазара на Съюза, са били ограничени в сравнение с общия обем на продажбите на биодизел по време на разследвания период. Също така, ако дадена държава членка прилага двойно отчитане, отговарящият на условията за това биодизел се произвежда в Съюза и затова търсенето остава в рамките на промишлеността на Съюза. Не бяха представени нови доказателства, които биха променили това заключение.
(179)
Поради липсата на нови коментари относно регулаторните фактори, изложеното в съображения 143 -146 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.8. Други регулаторни фактори
(180)
В съображения 147 - 153 от регламента за временните мерки са разгледани твърденията на заинтересованите страни, че в държавите членки са налице ограничения, като например системите за квоти и режимите за данъчно облагане, чиято цел е да се ограничи вносът от засегнатите държави, което означава, че причинената на промишлеността на Съюза вреда, по-специално в някои държави членки, не може да се дължи на вноса.
(181)
Тези аргументи, наред с други съображения, бяха временно отхвърлени също и поради факта, че в повечето държави членки е налице дъмпингов внос от засегнатите държави. Освен това, след като е внесен в дадена държава членка, продуктът може да се доставя и продава и в други държави членки.
(182)
Една от заинтересованите страни отбеляза, че през 2011 г. през френски митнически контрол са преминали малки количества внесен от Аржентина биодизел, а декларираният внос в Германия през същия период също е малък по обем.
(183)
На първо място, както бе обяснено по-горе, щом премине митническите формалности в дадена държава членка, внесеният биодизел може безпрепятствено да бъде продаван в други държави, което прави цитираните от заинтересованата страна данни ненадеждни. Второ, включените в извадката дружества както във Франция, така и в Германия, са били в състояние да покажат наличието на ценова конкуренция между тяхното производство и вноса от засегнатите държави, а оттук и на вредата, която са понесли в резултат на това.
(184)
Друга заинтересована страна заяви, че отпадането на схемите за насърчаване на производството на биодизел в много от държавите членки е предизвикало спад в приходите на дружествата производители през разглеждания период, което от своя страна е довело до вреда. Същата страна посочи по-специално постепенното отпадане на данъчните стимули във Франция и данъчното облагане на екологичните горива в Германия.
(185)
Не е налице обаче явно съвпадение във времето между описаните промени и влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Много от посочените стимули са насочени към ползвателите на биодизела, а не към производителите, като по време на разследвания период повечето от тези насърчителни мерки все още са били в сила. Не бяха предоставени доказателства за това, че промените в политиката на държавите членки, настъпили вследствие на задължителното въвеждане на изискванията за смесване, са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(186)
Един от индонезийските производители износители отбеляза, че в момента Генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия провежда разследване във връзка със съмнения за това, че дружества са подали на агенция Platts манипулирани цени на нефтените продукти и биогоривата, и поиска разследваните обстоятелства да бъдат счетени за възможен източник на вредата. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като разследването все още е в ход и не са публикувани констатации от него.
(187)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на политиките на държавите членки, изложеното в съображения 147 - 153 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(188)
По време на РП е осъществяван дъмпингов внос на разглеждания продукт от засегнатите държави, който е подбивал продажбите на промишлеността на Съюза. Налице е явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила рентабилност и пазарен дял. Както е посочено по-горе, възможно е и други фактори до известна степен да са оказали въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, но е факт, че дъмпинговият внос от засегнатите държави нанася вреда на промишлеността на Съюза.
(189)
Не бяха представени нови доказателства, които да променят заключението, че въздействието на останалите фактори, разгледани поотделно или заедно, не е достатъчно, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради липсата на други коментари по отношение на заключението за причинно-следствената връзка, съображения 154 - 157 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(190)
Поради липсата на коментари във връзка с интереса на промишлеността на Съюза, съображения 159 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(191)
Един от индонезийските производители износители заяви, че предлаганите мита ще окажат отрицателно въздействие върху вносителите и търговците, но не представи доказателства в подкрепа на своето твърдение. В действителност в неговото изявление се съдържаше обратното твърдение - че митото може да бъде прехвърлено на ползвателите и потребителите под формата на по-високи цени, което от своя страна се предполага, че реално няма да окаже никакво въздействие върху вносителите и търговците.
(192)
След публикуването на временните мерки не бяха получени коментари от страна на вносителите и търговците на биодизел.
(193)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители/търговци, изложеното в съображения 162 - 163 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(194)
Един от индонезийските производители износители заяви, че предлаганите мита ще доведат до по-висока цена на биодизела, като така потребителите няма да имат интерес да закупуват превозни средства, които се движат с биогорива.
(195)
Това твърдение се отхвърля. Основното приложение на биодизела е той да бъде смесван с минерално дизелово гориво с цел продажбата му на потребителите, така че за тях да не възникне необходимост от закупуване на специални превозни средства, които се движат само с чисти биогорива.
(196)
Въпреки че цената на биодизеловия компонент в сместа ще нарасне, ако биодизелът е внесен от Аржентина или Индонезия, както се твърди в регламента за временните мерки, и като се има предвид, че делът на биодизела в дизеловото гориво, продавано на потребителите, е малък, това повишение на цената също ще бъде слабо и няма да бъде усетено от потребителя.
(197)
Ефектът, който е възможно мерките да окажат върху крайната цена на дизеловото гориво от гледна точка на потребителите и който, както бе пояснено по-горе, се очаква да бъде слаб, не би бил в противоречие с целите на директивата за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници (RED).
(198)
От страна на ползвателите или потребителите или на представляващите ги групи или сдружения не бяха получени коментари относно регламента за временните мерки.
(199)
Поради липсата на допълнителни коментари по отношение на интереса на потребителите, изложеното в съображения 164 - 166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(200)
Поради липсата на коментари във връзка с интереса на доставчиците на суровини, съображения 167 - 169 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(201)
Не бяха получени коментари, които променят извършения по отношение на интереса на Съюза анализ, както е посочено в регламента за временните мерки, и поради това е в интерес на Съюза мерките да бъдат наложени. Затова съображения 170 - 171 от регламента за временните мерки се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(202)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 15 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо за отрасъла за производство на биодизел в Съюза.
(203)
Повечето от тези заинтересовани страни обаче впоследствие предложиха целевата печалба от 15 % да бъде заменена с други данни от други периоди или от други разследвания, без да пояснят защо даден период от време или дадено разследване биха били по-подходящи от останалите.
(204)
Както е обяснено в регламента за временните мерки, маржът на печалбата в размер на 15 % представлява равнището на печалбата, изразена като процент от оборота, която е реализирана от промишлеността на Съюза при отсъствието на дъмпингов внос в периода между 2004 г. и 2006 г. Това е последният период, в който е реализирана печалба, без да има дъмпингов внос, като той е налице на пазара на Съюза от 2006 г. насам - първо от САЩ, а впоследствие от Аржентина и Индонезия.
(205)
От 2004-2006 г. насам обаче пазарът на биодизел на Съюза претърпя съществено развитие в много отношения. Между 2004 г. и 2006 г. пазарният дял на дъмпинговия внос бе незначителен, като обемът на останалия внос също бе малък. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос бе в размер на 19 %. През периода 2004-2006 г. промишлеността на Съюза се е състояла от 40 дружества, а днес те са над 200, което води до високо равнище на конкуренция.
(206)
Между 2004 г. и 2006 г. потреблението е нараснало чувствително от 2 милиона МТ (метрични тона) до 5 милиона МТ, докато през разглеждания период потреблението се е увеличило съвсем слабо, а натоварването на мощностите, чието равнище е било 90 % между 2004 г. - 2006 г., през РП е в размер на 55 %.
(207)
Вследствие на това се счита за целесъобразно да се вземе под внимание описаното по-горе пазарно развитие и целевата печалба да се коригира съответно, така че да отразява печалбата, която промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира при настоящите пазарни условия.
(208)
Затова вместо да се използва печалбата в процентно изражение, бе изчислена действителната печалба, реализирана през посочените три години, изразена в евро за един метричен тон. В изчисленията за всяка от годините бяха отразени цените от 2011 г., като след това стойността бе осреднена. Изразена като процент от оборота, целевата печалба за промишлеността на Съюза през РП е в размер на 11,0 %.
(209)
Въз основа на тази база бе преизчислен и маржът на отстраняване на вредата.
(210)
След оповестяването на окончателните мерки, по отношение на изчисляването на маржа на вредата една от заинтересованите страни изтъкна, че вносното мито в размер на 5,1 %, с което се облага вносът в ЕС на рафинираното, избелено и дезодорирано палмово масло, следва да се изключи от обхвата на производствените разходи на производителите от Съюза. Този аргумент се отхвърля, тъй като посоченото мито представлява разход за внасящите палмово масло производители от Съюза и затова трябва да бъде взето предвид.
(211)
Един от индонезийските производители износители оспори изчисляването на целевата печалба на промишлеността на Съюза и използването на данни от 2004 до 2006 г., като предложи целевата печалба да бъде изчислена въз основа на данните само от 2004 г. В рамките на предишното разследване на вноса от Съединените щати обаче бе установено, че осреднените данни за трите години представляват по-точна база, отколкото информацията само за 2004 г. Не бяха изтъкнати доводи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(212)
След оповестяването на окончателните мерки жалбоподателите изразиха мнението, че целевата печалба в размер на 15 %, която бе предложена на етапа на временните мерки, следва да се запази. Приведените от жалбоподателите аргументи обаче нямат връзка с целта на определянето на целевата печалба, а именно да се установи печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза при отсъствието на дъмпингов внос. Поради това този аргумент се отхвърля.
(213)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата, методологията, изложена в съображения 176 - 177 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(214)
Въз основа на заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт, като равнището на митото следва да бъде по-ниският от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(215)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно ставките на окончателното антидъмпингово мито, изразени като цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на антидъмпинговото мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(216,64 EUR)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(239,35 EUR)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Други оказали съдействие дружества
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(237,05 EUR)
Всички останали дружества
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(76,94 EUR)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(151,32 EUR)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(145,14 EUR)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(174,91 EUR)
Други оказали съдействие дружества
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(166,95 EUR)
Всички останали дружества
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(178,85 EUR)
(216)
Предвид факта обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед на по-голямата прецизност и правилното прилагане на митото от страна на митническите органи на държавите членки, митото да бъде определено като сума с фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(217)
В съображение 183 от регламента за временните мерки е посочено, че вносът на биодизел от засегнатите държави подлежи на регистрация, за да може при необходимост митата да бъдат събрани до 90 дни преди налагането на временните мерки.
(218)
Събирането на митата на подлежащите на регистрация продукти е възможно само ако са спазени условията в член 10, параграф 4 от основния регламент. Въз основа на статистиката за осъществения след регистрацията внос бе установено, че вместо съществено да нарасне преди налагането на временните мерки, вносът значително е намалял. Поради това условията не са изпълнени и следователно няма да бъдат събирани мита за регистрирания внос.
(219)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“.
(220)
Всички заявления за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпращат до Комисията (12) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от посочената промяна на наименованието или на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(221)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия, както и окончателно събиране на сумите от временното мито („оповестяването на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който да представят своите коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(222)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание в случаите, в които това бе целесъобразно.
3. Поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг
(223)
Двама индонезийски производители износители предложиха да поемат ангажимент за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Следва да се отбележи, че поради съществените колебания в цените на суровините, продуктът не е подходящ за прилагането на ангажименти за спазване на минимален ценови праг. В този контекст дружествата предложиха минималните вносни цени (МВЦ) да бъдат индексирани редовно в съответствие с ценовите колебания на суровото палмово масло (СПМ) чрез прилагането на коефициент върху разходите за суровината.
(224)
Що се отнася до предложението от страна на двамата производители износители, следва да се посочи, че за да може индексирането на МВЦ да изпълни целта си, следва да бъдат взети предвид множество допълнителни параметри, които оказват съществено въздействие и са свързани с нестабилността на пазара на биодизел. Той се характеризира със силни колебания, а стопанската дейност в този отрасъл е повлияна от различни допълнителни фактори, като сложната търговска система с биодизел, ценовата разлика между газьола и биодизела, нестабилността и развитието на пазарите на растителни масла, както и взаимозависимостта между тях, а също и развитието на обменния курс USD/EUR. Поради наличието на всички тези фактори, за да бъде пълноценна, индексацията би била много сложна, състояща се от множество компоненти и би следвало да се извършва ежедневно. Следователно индексирането само на цените на СМП на месечна основа, както се предлага, не би било целесъобразно и не би довело до желаните резултати.
(225)
Освен това бяха установени и други „кръстосани“ рискове по отношение на тези индонезийски износители и техните клиенти, тъй като освен биодизела, за Съюза се изнасят и други продукти в резултат на обичайната за този сектор практика дружествата да заемат и разменят помежду си биодизел, СПМ и други продукти.
(226)
Ето защо в резултат на горепосочените фактори ефективното прилагане и наблюдение на ангажиментите за спазване на минимален ценови праг би било изключително трудно, дори практически неприложимо. Следователно поради посочените по-горе причини тези ангажименти за минимални ценови прагове не могат да бъдат приети.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(227)
След оповестяването на окончателните мерки една от заинтересованите страни заяви, че на етапа на временните мерки при изчисляването на дъмпинговите маржове са били допуснати някои технически грешки, при липсата на които дъмпинговите маржове биха били de minimis. Вследствие на това заинтересованата страна поиска временните антидъмпингови мита да не се събират. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като окончателното антидъмпингово мито е по-високо от временното мито.
(228)
С оглед на установените дъмпингови маржове и вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (евро за тон нетно тегло)
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
216,64
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
239,35
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
245,67
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
237,05
B785
Всички останали дружества
245,67
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
174,91
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
166,95
B790
Всички останали дружества
178,85
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или подлежащата на плащане цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или подлежащата на плащане цена.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕС) № 490/2013 на Комисията за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия, се събират окончателно.
Член 3
Когато нов производител износител от Аржентина или Индонезия представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (1 юли 2011 г. - 30 юни 2012 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Аржентина или Индонезия, спрямо които са наложени мерките, предвидени в настоящия регламент; както и
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които поради това се прилага среднопретеглената митническа ставка за съответната засегната държава.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 ноември 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1194/2013
z 19. novembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) nariadením (EÚ) č. 490/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) 27. mája 2013 rozhodla o uložení dočasného antidumpingového cla týkajúce sa dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „príslušné krajiny“).
(2)
Toto konanie sa začalo 29. augusta 2012 (3) na základe podnetu podaného v mene výrobcov Únie (ďalej len „navrhovatelia“) predstavujúcich viac ako 60 % celkovej výroby bionafty v Únii.
(3)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 5 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2009 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasného antidumpingového cla (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti sa predbežné zistenia upravili zodpovedajúcim spôsobom.
(6)
Následne boli všetky strany informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii a konečný výber súm zabezpečených dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(7)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti zohľadnili.
B. VÝBER VZORKY
(8)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky k výberu vzorky od vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii, predbežné zistenia v odôvodneniach 10 až 14 a 16 až 20 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(9)
Jedna zainteresovaná strana požiadala o ďalšie informácie o reprezentatívnosti vzorky výrobcov Únie, a to vo fáze predbežného výberu, ako je uvedené v odôvodnení 23 dočasného nariadenia, a vo fáze konečného výberu, ako je uvedené v odôvodnení 83 dočasného nariadenia.
(10)
Predbežne vybratá vzorka výrobcov Únie tvorila 32,5 % výroby bionafty v Únii počas OP. V dôsledku zmien vysvetlených v odôvodnení 24 dočasného nariadenia pozostávala konečná vzorka z ôsmich spoločností predstavujúcich 27 % výroby v Únii. Táto vzorka sa preto považovala za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
(11)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že dvaja výrobcovia z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky, by mali byť z tejto vzorky vyradení z dôvodu svojho vzťahu s argentínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Tento údajný vzťah bol prešetrený pred uložením dočasných opatrení a závery Komisie sú už uverejnené v odôvodnení 82 dočasného nariadenia.
(12)
Všetky tieto údajné väzby medzi vyvážajúcimi výrobcami z Argentíny a obomi uvedenými spoločnosťami zaradenými do vzorky sa znovu preskúmali, pričom sa medzi nimi nezistilo žiadne priame prepojenie, ktoré by malo za následok vyradenie niektorého výrobcu z Únie zo vzorky. Vzorka preto zostala nezmenená.
(13)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že postup Komisie pri výbere výrobcov z Únie do vzorky bol chybný, keďže Komisia navrhla vzorku pred začatím prešetrovania.
(14)
Toto tvrdenie sa zamieta. Komisia nevybrala konečnú vzorku až do začatia prešetrovania a plne v súlade s ustanoveniami základného nariadenia.
(15)
Keďže neboli predložené žiadne iné tvrdenia ani pripomienky, potvrdzuje sa obsah odôvodnení 22 až 25 dočasného nariadenia.
C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Úvod
(16)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 29 dočasného nariadenia, príslušný výrobok podľa predbežného vymedzenia sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínové plynové oleje vyrobené syntézou a/alebo hydrogenizáciou nefosílneho pôvodu, v čistej forme alebo obsiahnuté v zmesi s pôvodom v Argentíne a Indonézii, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (ďalej len „príslušný výrobok“, bežne označovaný ako „bionafta“).
2. Tvrdenia
(17)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že na rozdiel od toho, čo je uvedené v odôvodnení 34 dočasného nariadenia, palmový metylester (PME) vyrábaný v Indonézii nie je výrobok podobný repkovému metylesteru (RME) a ostatným bionaftám vyrábaným v Únii alebo sójovému metylesteru (SME) vyrábanému v Argentíne z dôvodu oveľa vyššej medznej teploty filtrovateľnosti (MTF) PME, čo znamená, že sa pred použitím v Únii musí zmiešať.
(18)
Toto tvrdenie sa zamieta. Palmový metylester (PME) vyrábaný v Indonézii súťaží s bionaftou vyrábanou v Únii, ktorou nie je len repkový metylester (RME), ale aj bionafta vyrobená z palmového oleja a iných východiskových surovín. PME sa môže v celej Únii používať po celý rok tak, že sa pred použitím zmieša s inými druhmi bionafty, rovnako ako RME a SME. PME je preto zameniteľný za bionaftu vyrobenú v Únii, preto je podobným výrobkom.
(19)
Odôvodnenie 35 dočasného nariadenia obsahuje žiadosť jedného indonézskeho výrobcu o vylúčenie frakcionovaných metylesterov zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie. Ten istý výrobca túto žiadosť zopakoval vo svojich pripomienkach k dočasnému zverejneniu, pričom preformuloval svoje tvrdenie z predchádzajúceho dočasného zverejnenia.
(20)
Výrobné odvetvie Únie však voči tejto žiadosti podalo námietku, pričom uviedlo, že frakcionované metylestery boli bionaftou a mali by zostať v sortimente výrobkov.
(21)
V nadväznosti na pripomienky doručené po predbežnej fáze bolo rozhodnutie Komisie v odôvodnení 36 dočasného nariadenia potvrdené. Bez ohľadu na skutočnosť, že rôzne metylestery mastných kyselín majú rôzne čísla služby pre chemické abstrakty („CAS“); že na výrobu týchto esterov sa používajú odlišné procesy; a že prípadne majú odlišné použitie, frakcionované metylestery sú stále metylestery mastných kyselín a môžu byť použité ako palivo. Vzhľadom na problémy s rozlišovaním jedného metylesteru mastných kyselín od druhého bez chemickej analýzy v čase dovozu, ako aj na možnosť následného obchádzania ciel, pri ktorom bola bionafta vyrobená z PME deklarovaná ako frakcionovaný metylester vyrobený z palmového oleja, bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(22)
V odôvodnení 37 dočasného nariadenia sa uvádza, že jeden európsky dovozca metylesteru mastných kyselín na báze oleja z palmových jadier („PKE“) požiadal o úľavu pre koncového používateľa na svoj dovoz, alebo o vylúčenie tohto výrobku zo sortimentu výrobkov.
(23)
Výrobné odvetvie Únie predložilo po dočasnom zverejnení pripomienky, ktoré sa týkali využívania úľavy na dovoz PKE pre koncového používateľa a možnosti obchádzania navrhovaných ciel. Namietali voči povoleniu Komisie používať takýto režim úľav z antidumpingových ciel vzhľadom na zameniteľnosť bionafty; bionafta deklarovaná na nepalivové účely by sa mohla použiť ako palivo, keďže má rovnaké fyzikálne vlastnosti. PKE sa môže používať v palivách; nenasýtený mastný alkohol vyrobený z PKE sa môže ďalej spracúvať na bionaftu; colné orgány môžu z hľadiska úľavy pre koncového používateľa vykonávať pri dovoze obmedzenú kontrolu a hospodárske zaťaženie v dôsledku použitia tohto režimu zostáva značné.
(24)
Na základe konzultácií o tomto probléme a vzhľadom na skutočnosť, že bionafta deklarovaná na nepalivové účely má rovnaké fyzikálne vlastnosti ako bionafta používaná ako palivo, v tomto prípade nie je vhodné povoliť úľavy pre koncového používateľa na dovoz PKE.
(25)
Jeden nemecký dovozca zopakoval svoju žiadosť o vylúčenie výrobku a/alebo úľavu pre koncového používateľa pre konkrétny metylester mastných kyselín vyrábaný z oleja z palmových jadier (PKE), ktorý nebol určený na použitie v palivách v EÚ. Vo svojom vyjadrení dovozca zopakoval svoje stanovisko, ktoré bolo odmietnuté v predbežnej fáze, bez toho aby predložil nové dôkazy, ktoré by zmenili záver, že úľava pre koncového používateľa by sa nemala poskytnúť a že PKE sa ponechá vo vymedzení výrobku.
(26)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca okrem toho uviedol svoju žiadosť o úľavu pre koncového používateľa pre frakcionované metylestery a požiadal o úľavu pre koncového používateľa na tieto dovozy na výrobu saturovaného mastného alkoholu. Ako je uvedené vyššie, všetky žiadosti o úľavu pre koncového používateľa boli zamietnuté a argumenty uvedené touto zainteresovanou stranou tento záver nezmenili.
3. Záver
(27)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 29 až 39 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
D. DUMPING
1. Úvodné poznámky
(28)
V odôvodneniach 44 a 64 dočasného nariadenia je vysvetlené, že argentínsky a indonézsky trh s bionaftou do veľkej miery reguluje štát, a že domáci predaj sa nepovažuje za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní. V dôsledku toho musela byť normálna hodnota podobného výrobku vytvorená podľa článku 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. Toto zistenie nenapadla žiadna zainteresovaná strana, a preto sa potvrdzuje.
(29)
V prípade Argentíny a Indonézie bola vytvorená normálna hodnota v predbežnej fáze vypočítaná na základe vlastných skutočných (a zaznamenaných) výrobných nákladov spoločnosti počas OP, predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a primeraného ziskového rozpätia. V odôvodneniach 45 a 63 dočasného nariadenia sa konkrétne uvádza, že Komisia ďalej preskúma tvrdenie, že systémy rozdielnej vývoznej dane v Argentíne a Indonézii skresľujú ceny surovín a že preto zaznamenané výrobné náklady primerane neodrážajú náklady spojené s výrobou príslušného výrobku.
(30)
Ďalšie prešetrovanie preukázalo, že systémy rozdielnej vývoznej dane stlačili domáce ceny hlavného surovinového vstupu v Argentíne aj v Indonézii na umelo nízku úroveň, ako je vysvetlené nižšie v odôvodnení 35 a ďalej v prípade Argentíny a v odôvodnení 66 v prípade Indonézie, čo malo následne vplyv na náklady výrobcov bionafty v oboch príslušných krajinách. Vzhľadom na toto zistenie sa považuje za vhodné zohľadniť toto skreslenie nákladov na hlavné suroviny pri stanovovaní normálnych hodnôt v oboch krajinách, s ohľadom na situáciu prevládajúcu na trhu v Argentíne a Indonézii.
(31)
Všeobecný súd potvrdil (4), že ak sa ceny surovín regulujú tak, že tieto ceny sú na domácom trhu umelo nízke, možno sa domnievať, že výrobné náklady na príslušný výrobok boli ovplyvnené skresleniami. Všeobecný súd usúdil, že za týchto okolností sú inštitúcie Únie oprávnené dospieť k záveru, že jednu z položiek v záznamoch nemožno považovať za primeranú a v dôsledku toho ju možno upraviť.
(32)
Všeobecný súd takisto dospel k záveru, že z článku 2 ods. 5 prvého pododseku základného nariadenia vyplýva, že záznamy príslušnej strany neslúžia ako základ pre výpočet normálnej hodnoty, ak v uvedených záznamoch nie sú primerane premietnuté náklady súvisiace s výrobou prešetrovaného výrobku. Podľa druhej vety prvého pododseku sa v tom prípade náklady musia upraviť alebo stanoviť na základe iných zdrojov informácií, než sú uvedené záznamy. Uvedené informácie možno získať na základe nákladov iných výrobcov alebo vývozcov alebo, ak tieto informácie nie sú k dispozícii alebo sa nemôžu použiť, z akéhokoľvek iného primeraného zdroja informácií vrátane informácií z iných reprezentatívnych trhov.
(33)
Pri predbežných výpočtoch sa na výpočet výrobných nákladov pre argentínskych a indonézskych vyrábajúcich vývozcov použila skutočná domáca nákupná cena sójových bôbov a skutočné zaúčtované náklady na surový palmový olej.
(34)
Vzhľadom na to, že niektoré výrobné náklady, konkrétne náklady na hlavné suroviny a (sójový olej a sójové bôby v Argentíne a surový palmový olej v Indonézii) sa považovali za skreslené, stanovili sa na základe referenčných cien, ktoré zverejnili príslušné orgány príslušných krajín. V uvedených cenách sa premieta úroveň medzinárodných cien.
2. Argentína
2.1. Normálna hodnota
(35)
Ako už bolo uvedené, Komisia dospela k záveru, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne skresľuje výrobné náklady pre výrobcov bionafty v tejto krajine. Prešetrovanie preukázalo, že počas OP boli vývozné clá na suroviny (35 % na sójové bôby a 32 % na sójový olej) oveľa vyššie ako vývozné dane na hotový výrobok (nominálna úroková sadzba 20 % na bionaftu, so skutočnou úrokovou sadzbou vo výške 14,58 % pri zohľadnení daňovej úľavy). V skutočnosti bol počas OP rozdiel medzi vývoznou daňou na sójové bôby a bionaftu 20,42 percentuálneho bodu, a medzi sójovým olejom a bionaftou 17,42 percentuálneho bodu.
(36)
Argentínske ministerstvo pre poľnohospodárstvo, hospodárske zvieratá a rybolov každý deň zverejňuje na stanovenie výšky vývoznej dane pre sójové bôby a sójový olej cenu FOB pre sójové bôby a sójový olej - „referenčnú cenu“ (5). Táto referenčná cena odráža výšku medzinárodných cien (6) a používa sa na výpočet sumy vývoznej dane splatnej colným orgánom.
(37)
Domáce ceny sú ovplyvnené vývojom medzinárodných cien. Z prešetrovania vyplynulo, že rozdiel medzi medzinárodnou a domácou cenou sójových bôbov a sójového oleja tvorí vývozná daň na výrobok a ďalšie výdavky súvisiace s jeho vývozom. Domáce referenčné ceny sójových bôbov a sójového oleja zverejnilo aj Argentínske ministerstvo poľnohospodárstva ako „teoretickú cenu FAS“ (7). Producenti sójových bôbov a sójového oleja preto získajú rovnakú čistú cenu bez ohľadu na to, či predávajú na vývoz alebo na domácom trhu.
(38)
Na záver sa zistilo, že domáce ceny hlavných surovín, ktoré používajú výrobcovia bionafty v Argentíne, boli umelo držané nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu skreslenia, ku ktorému došlo v rámci argentínskeho systému vývoznej dane, takže náklady na hlavné suroviny sa primerane nepremietali do záznamov vedených argentínskymi výrobcami v rámci prešetrovania v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia v súlade s výkladom Všeobecného súdu, ktorý už bol objasnený vyššie.
(39)
Komisia sa preto rozhodla zrevidovať odôvodnenie 63 dočasného nariadenia a nezohľadniť súčasné náklady na sójové bôby (hlavná surovina, ktorá sa kupuje a používa na výrobu bionafty) zaznamenané príslušnými spoločnosťami v ich účtovníctve a nahradiť ich cenou, za ktorú by tieto spoločnosti nakúpili sójové bôby za predpokladu neexistencie skreslenia.
(40)
S cieľom stanoviť náklady, za ktoré by príslušné spoločnosti nakúpili sójové bôby v prípade neexistencie tohto skreslenia, Komisia vzala priemer referenčných cien sójových bôbov, ktorý uverejnilo argentínske ministerstvo poľnohospodárstva pre vývoznú cenu FOB Argentíny počas OP (8).
(41)
Asociácia vyvážajúcich výrobcov (ďalej len „CARBIO“) a orgány v Argentíne tvrdili, že úprava nákladov znášaných spoločnosťami podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia je možná len vtedy, ak záznamy, a nie náklady vzniknuté spoločnostiam, v dostatočnej miere nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku. Uviedli, že Komisia v praxi pridala vývozné dane k cene, ktorú spoločnosti zaplatili pri nákupe sójových bôbov, čím bola do nákladov na výrobu zahrnutá položka, ktorá nesúvisí s výrobou alebo predajom príslušného výrobku. Okrem toho uviedli, že rozsudok Všeobecného súdu vo veci „Acron“ uvedený v zverejnení (9) sa zakladá na nesprávnej interpretácii článku 2.2.1.1. Antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „ADA“), v súčasnosti bolo proti nemu na Súdnom dvore podané odvolanie a v každom prípade sa skutkové okolnosti odlišujú od tých, ktoré sú uvedené v tomto prípade, keďže ceny surovín v Argentíne nepodliehajú „regulácii“, na rozdiel od cien palív v Rusku, a nie sú skreslené ale určované voľne bez štátnej intervencie, a preto na trhu v Argentíne nie je osobitná situácia, ktorá by Komisii umožnila uplatniť článok 2 ods. 5 základného nariadenia. Uviedli, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne nie je v rozpore so žiadnymi obchodnými pravidlami. Asociácia CARBIO okrem toho tvrdila že Komisia objektívne neporovnala vytvorenú normálnu hodnotu (ktorá zohľadňuje vývozné dane) a vývoznú cenu (ktorá nezohľadňuje vývozné dane), keďže vývozné dane neboli brané do úvahy pri stanovení vývoznej ceny.
Navyše tvrdila, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty použila ceny stanovené na burze Chicago Board of Trade (ďalej len „CBOT“), avšak pri stanovení vývoznej ceny (pozri nižšie) nezohľadnila zisky alebo straty v súvislosti so zaisťovacími operáciami na CBOT, a preto znova objektívne neporovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu. Asociácia CARBIO okrem toho tvrdila, že Komisia nezohľadnila prirodzenú konkurenčnú výhodu argentínskych výrobcov, keďže jednoducho medzinárodnou cenou nahradila náklady zaznamenané spoločnosťami, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Podľa sťažnosti asociácie CARBIO tiež Komisia údajne nezohľadnila skutočnosť, že v neprítomnosti systému rozdielnej vývoznej dane v Argentíne by CBOT ceny sójových bôbov boli oveľa nižšie.
(42)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Faktická podstata veci „Acron“ nie je rovnaká ako v tomto prípade. Všeobecný súd napriek však tomu ustanovil právny princíp, že pokiaľ náklady spojené s výrobou prešetrovaného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch spoločnosti, nemôžu slúžiť ako základ pre výpočet normálnej hodnoty. Vo veci „Acron“ neboli náklady primerane zohľadnené v záznamoch dotknutej spoločnosti, pretože cena palív bola regulovaná. V tomto prípade sa zistilo, že náklady na výrobu príslušného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch dotknutých spoločností, keďže boli umelo držané na nízkej úrovni z dôvodu skreslenia spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane v Argentíne. To zodpovedá skutočnosti bez ohľadu na to, či systémy rozdielnej vývoznej dane vo všeobecnosti sú v rozpore s dohodou WTO. Komisia sa okrem toho domnieva, že všeobecný súd založil svoj verdikt na správnej interpretácii ADA. Vo veci China - Broilers (10) panel zistil, že aj keď podľa článku 2.2.1.1. ADA by sa na výpočet nákladov na výrobu obvykle mali použiť záznamy respondenta, vyšetrujúci orgán si ponecháva právo odmietnuť použiť tieto záznamy ak: i) nie sú v súlade s GAAP, alebo ii) primerane nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom posudzovaného výrobku. Pri rozhodnutí konať odchylne od obvyklého postupu musí vyšetrujúci orgán uviesť dôvody pre toto rozhodnutie. Komisia v súlade s touto interpretáciou vzhľadom na skreslenie zapríčinené systémom rozdielnej vývoznej dane, ktorý vytvára osobitnú situáciu na trhu, nahradila náklady zaznamenané príslušnými spoločnosťami na nákup hlavnej suroviny v Argentíne cenou, ktorú by zaplatili v neprítomnosti zisteného skreslenia. Skutočnosť, že z hľadiska hodnôt sú si výsledky podobné, neznamená, že metodológia Komisie spočívala v jednoduchom pridaní vývozných daní k nákladom na suroviny. Medzinárodné ceny komodít sa stanovujú na základe ponuky a dopytu a neexistujú žiadne dôkazy, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne ovplyvňuje CBOT ceny. Preto sú neopodstatnené všetky tvrdenia, že Komisia z dôvodu použitia medzinárodnej ceny objektívne neporovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu. To sa vzťahuje aj na tvrdenie, že Komisia nezohľadnila prirodzenú konkurenčnú výhodu argentínskych výrobcov. Náklady zaznamenané spoločnosťami boli nahradené z dôvodu abnormálne nízkej ceny suroviny na domácom trhu a nie z dôvodu konkurenčnej výhody.
(43)
V odôvodnení 45 dočasného nariadenia bolo vysvetlené, že keďže domáci predaj sa nepovažuje za predaj pri bežnom obchodovaní, normálna hodnota sa musela vytvoriť s použitím primeranej sumy na zisk vo výške 15 % podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že percento, ktoré použila Komisia ako primeraný zisk (15 %) pri vytváraní normálnej hodnoty, bolo nereálne vysoké, a žiadali radikálne zmeniť zavedený postup v mnohých ďalších prešetrovaniach na podobných trhoch s komoditami (t. j. keď bol použitý zisk približne 5 %).
(44)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. V prvom rade nie je pravda, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa 5 % ziskové rozpätie. Každá situácia sa posudzuje samostatne so zreteľom na konkrétne okolnosti prípadu. Napríklad v prípade týkajúcom sa bionafty z roku 2009 proti Spojeným štátom americkým sa použili rôzne odlišné úrovne zisku s váženým priemerným ziskom stanoveným výrazne nad 15 %. Po druhé, Komisia skúmala aj krátkodobú a strednodobú úrokovú sadzbu úveru v Argentíne, ktorá dosahuje podľa údajov Svetovej banky približne 14 %. Je určite primerané očakávať vyššie ziskové rozpätie pri podnikaní na domácich trhoch s bionaftou, ako sú náklady na požičanie kapitálu. Tento zisk je dokonca nižší ako zisk, ktorý počas OP dosiahli výrobcovia príslušného výrobku, aj keď uvedená úroveň vyplýva zo skreslenia nákladov spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane a domácimi cenami bionafty regulovanými štátom. Z tohto dôvodu, ako aj z vysvetlených dôvodov sa tvrdí, že 15 % zisk je primeraná výška, ktorú môže pomerne nové, kapitálovo náročné výrobné odvetvie v Argentíne dosiahnuť.
(45)
Na základe konečného zverejnenia asociácia CARBIO a argentínske orgány tvrdili, že: i) uvedenie úrovne zisku v prípade z USA bolo neopodstatnené; ii) uvedenie strednodobej úrokovej sadzby úveru postráda logiku, pretože v minulosti nebola nikdy použitá a pokiaľ sa má použiť, nemala by to byť referenčná hodnota pre Argentínu, pretože investície sa uskutočnili v USD v spolupráci so zahraničnými spoločnosťami; iii) skutočný zisk argentínskych výrobcov nemohol byť zohľadnený kvôli osobitnej situácii na trhu a iv) v porovnaní s priemyslom v Únii bol cieľový zisk stanovený na úrovni 11 %.
(46)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Komisia sa domnievala, že ziskové rozpätie na úrovni 15 % je pre odvetvie výroby bionafty v Argentíne primerané, pretože počas OP bolo v tejto krajine uvedené odvetvie nové a kapitálovo intenzívne. Bol uvedený odkaz na ziskové rozpätie v prípade USA na vyvrátenie tvrdenia, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa ziskové rozpätie 5 %. Strednodobá úroková sadzba úveru sa nepoužila na stanovenie referenčnej hodnoty ale na overenie vhodnosti použitého rozpätia. To sa vzťahuje aj na skutočné zisky spoločností zaradených do vzorky. Na druhej strane keďže účel vytvorenia normálnej hodnoty je iný ako pri výpočte cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, je akékoľvek porovnanie týchto dvoch hodnôt irelevantné. Z toho dôvodu sa odôvodnenie 46 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(47)
Jeden vyvážajúci výrobca vyrába bionaftu čiastočne vo svojich vlastných závodoch a čiastočne na základe dohody o spracovaní uzavretej s nezávislým výrobcom. Tento vyvážajúci výrobca požiadal, aby sa jeho výrobné náklady prepočítali s použitím iného váženého priemeru jeho vlastných výrobných nákladov a výrobných nákladov spracovateľa namiesto nákladov, ktoré v predbežnej fáze použila Komisia. Táto žiadosť bola analyzovaná a uznaná za oprávnenú, pričom výrobné náklady sa pre príslušnú spoločnosť prepočítali zodpovedajúcim spôsobom.
(48)
Komisii boli doručené ďalšie menej závažné tvrdenia týkajúce sa konkrétnej spoločnosti, po zmene metodiky vytvorenia normálnej hodnoty, ktoré sa už objasnilo, sa stali diskutabilnými. Z toho dôvodu sa zistenia v odôvodneniach 40 až 46 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú s uvedenými úpravami.
2.2. Vývozná cena
(49)
V odôvodnení 49 dočasného nariadenia je vysvetlené, že ak sa vývozný predaj uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa upravili vrátane zisku pripadajúceho na prepojeného obchodníka v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Na účely tohto výpočtu sa pre prepojeného obchodníka v rámci Únie považovala za primeranú úroveň zisku vo výške 5 %. Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že 5 % ziskové rozpätie pre prepojeného obchodníka v rámci Únie je v oblasti obchodovania s komoditami príliš vysoké a že by sa mal použiť buď žiadny zisk alebo nižšie percento (do 2 % v závislosti od spoločností).
(50)
Na podporu tohto tvrdenia nebol predložený žiaden dôkaz. Za takýchto okolností sa pre prepojených obchodníkov v rámci EÚ potvrdzuje úroveň zisku 5 %.
(51)
Na základe konečného zverejnenia trvala asociácia CARBIO na tom, že ziskové rozpätie na úrovni 5 % je v oblasti obchodovania s komoditami príliš vysoké a odkázala na štúdiu KPMG, ktorá bola vypracovaná osobitne na tento účel a predložená Komisii 1. júla 2013 po zverejnení dočasného nariadenia. Komisia sa domnievala, že zistenia štúdie nebolo možné použiť z dôvodu obmedzenosti analýzy uvedenej v samotnej štúdii, ktorá viedla k výberu obmedzeného počtu obchodných spoločností, z ktorých polovica nepredávala poľnohospodárske výrobky. Preto sa poskytnuté dôkazy nepovažujú za presvedčivé. V dôsledku toho sa pre prepojených obchodníkov v rámci EÚ potvrdzuje úroveň zisku 5 %.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca vyjadril sťažnosť, že Komisia pri stanovení vývoznej ceny nezohľadnila tzv. „výsledky hedgingu“, t. j. zisk alebo stratu výrobcu pri predaji a kúpe futurít na sójový olej na burze Chicago Board of Trade (CBOT). Spoločnosť trvala na tom, že hedging je nevyhnutným prvkom podnikania s bionaftou z dôvodu volatility ceny surovín, a že čistý výnos pre predajcu bionafty nie je len cena, ktorú platí nákupca, ale aj zisk (alebo strata) základných hedgingových transakcií.
(53)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, pretože v článku 2 ods. 8 základného nariadenia sa jasne stanovuje, že vývozná cena je cena skutočne zaplatená alebo obvykle platená za výrobok pri jeho vývoze, bez ohľadu na akýkoľvek samostatný - aj keď súvisiaci - zisk alebo stratu v súvislosti s postupmi hedgingu.
(54)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa vývozných cien, odôvodnenia 47 až 49 dočasného nariadenia sa s uvedenými zmenami týmto potvrdzujú.
2.3. Porovnanie
(55)
V odôvodnení 53 dočasného nariadenia bolo vysvetlené, že ak sa predaj na vývoz uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom mimo EÚ, Komisia preskúmala, či sa tento prepojený obchodník mal považovať za zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu, pričom v tomto prípade sa vykonala úprava v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, aby sa zohľadnila hypotetická prirážka, ktorú dostane obchodník.
(56)
Jedna spoločnosť tvrdila, že ziskové rozpätie, ktoré Komisia použila pre prepojeného obchodníka so sídlom mimo EÚ ako hypotetickú prirážku, bolo príliš vysoké a bolo by vhodnejšie nižšie ziskové rozpätie.
(57)
Komisia dôkladne preskúmala tvrdenia, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, ale dospela k záveru, že vzhľadom na množstvo činností, ktoré vykonávajú prepojení obchodníci, považuje ziskové rozpätie vo výške 5 % za primerané. Toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť.
(58)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa porovnania, odôvodnenia 50 až 55 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.4. Dumpingové rozpätia
(59)
Všetci spolupracujúci argentínski vyvážajúci výrobcovia požiadali, že ak sa má uložiť antidumpingové clo na dovoz bionafty z Argentíny, všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia by mali platiť jednotné clo založené na váženom priemere antidumpingových ciel všetkých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Túto požiadavku podporili tvrdením, že všetci výrobcovia zaradení do vzorky sú navzájom obchodne alebo inak prepojení, vyrábajú, predávajú, požičiavajú alebo si medzi sebou vymieňajú bionaftu a rovnaké zaoceánske plavidlo často preváža a dodáva do EÚ aj výrobok rôznych spoločností, takže colné orgány nemôžu identifikovať a rozlišovať výrobky jednotlivých výrobcov. Tieto nezvyčajné okolnosti údajne spôsobovali nevykonateľnosť uloženia individuálnych ciel.
(60)
Napriek skutočnosti, že táto žiadosť pochádza od všetkých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj vrátane výrobcov s nižším individuálnym dumpingovým rozpätím, ako je vážené priemerné rozpätie, a napriek potenciálnemu zjednodušeniu pre colné orgány, by sa táto žiadosť mala zamietnuť. Údajné praktické ťažkosti by sa tak nemali používať ako zámienka pre výnimku z ustanovení základného nariadenia, pokiaľ to nie je nevyhnutné. V tomto prípade prax spoločností v oblasti výmeny, požičiavania alebo iného miešania príslušného výrobku sama osebe nespôsobuje nevykonateľnosť uloženia individuálnych ciel v zmysle článku 9 ods. 6 základného nariadenia.
(61)
Tri spoločnosti požiadali o zahrnutie svojich názvov do zoznamu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s cieľom využívať sadzbu antidumpingového cla spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, než zostatkové clo pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(62)
Dve z troch spoločností už vyrábali bionaftu pre domáci trh alebo na základe dohôd o spracovaní pre ostatných vyvážajúcich výrobcov počas OP, pričom však sami nevyvážali do Únie. Tretia spoločnosť nevyrábala bionaftu počas OP, keďže jej závod bol v tom čase ešte vo výstavbe.
(63)
Komisia sa domnieva, že podmienky na posúdenie za spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu neboli v prípade uvedených troch spoločností splnené. Netýka sa to len spoločnosti, ktorá počas OP vôbec nevyrábala bionaftu, ale aj spoločností, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní tým, že predložili formulár na výber vzorky, keďže vo svojej odpovedi v súvislosti s výberom vzorky jasne stanovili, že vyrábali pre domáci trh alebo pre tretie strany, ale nevyvážali bionaftu do Únie pod svojím vlastným menom.
(64)
Táto žiadosť sa preto musí zamietnuť a „zostatkové“ antidumpingové clo by sa malo uplatňovať na všetky tri predmetné spoločnosti.
(65)
Vzhľadom na uvedené úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok bola tabuľka v odôvodnení 59 dočasného nariadenia nahradená nasledujúcou tabuľkou a konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. a Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
46,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
49,2 %
3. Indonézia
3.1. Normálna hodnota
(66)
Ako je uvedené v odôvodneniach 28 až 34, Komisia v súčasnosti dospela k záveru, že systém rozdielnej vývoznej dane v Indonézii skresľuje výrobné náklady výrobcov bionafty v tejto krajine, a že náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku sa preto v záznamoch prešetrovaných indonézskych výrobcov primerane neodrážajú.
(67)
Komisia sa preto rozhodla zrevidovať odôvodnenie 63 dočasného nariadenia a nezohľadniť súčasné náklady na surový palmový olej, hlavnú surovinu, ktorá sa kupuje a používa na výrobu bionafty, zaznamenané príslušnými spoločnosťami v ich účtovníctve a nahradiť ich cenou, za ktorú by tieto spoločnosti nakúpili surový palmový olej za predpokladu neexistencie tohto skreslenia.
(68)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že úroveň cien surového palmového oleja obchodovaného na domácom trhu sa v porovnaní s „medzinárodnou“ referenčnou cenou výrazne znížila, pričom tento rozdiel je veľmi blízko vývoznej dani, ktorá sa uplatňuje na surový palmový olej. Keďže systém rozdielnej vývoznej dane obmedzuje možnosti vývozu surového palmového oleja, má to za následok dostupnosť väčšieho množstva surového palmového oleja na domácom trhu, čím sa tlačia nadol domáce ceny surového palmového oleja. To predstavuje osobitnú situáciu na trhu.
(69)
Počas OP sa na vývoz bionafty uplatňovala sadzba vývoznej dane od 2 do 5 %. Počas toho istého obdobia sa na vývoz surového palmového oleja uplatňovala sadzba vývozne dane 15 - 20 %, zatiaľ čo vývozná daň pre rafinovaný, bielený, dezodorizovaný palmový olej sa pohybovala od 5 do 18,5 %. Jednotlivé colné sadzby sa uplatňujú podľa príslušného rozsahu referenčných cien (ktoré sa riadia trendmi na medzinárodnom trhu a nesúvisia s rozdielnou kvalitou). Vývozná daň z palmových plodov je stanovená paušálne na 40 %.
(70)
Z uvedených dôvodov bolo odôvodnenie 63 dočasného nariadenia zrevidované a náklady na hlavnú surovinu (surový palmový olej), ktoré príslušné spoločnosti zaznamenali, boli podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia nahradené referenčnou vývoznou cenou (11) za surový palmový olej, ktorú indonézske orgány zverejnili a ktorá na druhej strane vychádza zo zverejnených medzinárodných cien (Rotterdam, Malajzia a Indonézia). Táto úprava sa vykonáva v súvislosti so surovým palmovým olejom, ktorý bol zakúpený od prepojených aj neprepojených spoločností. Náklady na surový palmový olej vyrábaný vo vlastnej réžii v rámci rovnakého právneho subjektu sa akceptujú, keďže sa nenašli žiadne dôkazy o tom, že náklady na výrobu surového palmového oleja vo vlastnej réžii v rámci rovnakého právneho subjektu sú skreslením ovplyvnené.
(71)
Všetci vyvážajúci výrobcovia z Indonézie, ako aj indonézska vláda tvrdia, že náhrada nákladov na surový palmový olej, ako sú zaznamenané spoločnosťami, za indonézsku referenčnú vývoznú cenu za surový palmový olej nie je podľa pravidiel WTO ani podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia povolená, a je preto nelegálna. V tejto súvislosti indonézska vláda tvrdila, že Komisia nespravodlivo posúdila Indonéziu ako krajinu bez trhovej ekonomiky. Vyjadrenie spoločností je možné zhrnúť takto: Po prvé, Komisia neuviedla žiadny dôvod, prečo sa odchýlila od skutočných zaznamenaných nákladov ani neuviedla dôkaz, ako tieto náklady primerane nezodpovedajú nákladom na výrobu príslušného výrobku, ale jednoducho uviedla, že zaznamenané náklady sú umelo nízke v porovnaní s medzinárodnými cenami a je ich potrebné nahradiť.
To je v rozpore s pravidlami WTO, podľa ktorých je kritériom pre určenie, či konkrétne náklady môžu byť použité na výpočet výrobných nákladov, otázka, či tieto náklady sú spojené s výrobou a predajom výrobku a nie či tieto náklady patrične zohľadňujú trhovú hodnotu. Po druhé, aj keď článok 2 ods. 5 základného nariadenia zdanlivo umožňuje úpravu, uplatňovanie tohto článku by bolo obmedzené na situácie, v ktorých štát priamo zasahuje na trhu prostredníctvom stanovenia alebo regulácie cien na umelo nízkej úrovni. Komisia však v tomto konkrétnom prípade tvrdí, že domáce ceny surového palmového oleja nie sú regulované štátom, ale sú umelo nízke jednoducho kvôli vývoznej dani zo surového palmového oleja. Ak by to aj bola pravda, akékoľvek účinky na domáce ceny sa považujú za náhodné alebo za vedľajšie účinky systému vývozných daní. Po tretie, Komisia nesprávne argumentuje rozsudkom vo veci Acron na dokázanie oprávnenosti úpravy v súvislosti so surovým palmovým olejom. Proti uvedenému rozsudku bolo v súčasnosti podané odvolanie, a preto nemôže byť použitý ako precedens. V každom prípade faktická podstata vo veci Acron bola odlišná, keďže sa týka situácie, keď ceny palív boli regulované štátom, na rozdiel od cien surového palmového oleja v Indonézii, ktoré určuje trh. Indonézska vláda okrem toho tvrdila, že úprava podľa článku 2 od. 5 sa vykonala výlučne na účely zvýšenia dumpingových rozpätí z dôvodu rozdielov v zdanení.
(72)
Tvrdenie, že úprava podľa článku 2 od. 5 základného nariadenia je v rozpore s pravidlami WTO a/alebo Únie, sa musí zamietnuť. Do základného nariadenia bola transponovaná Antidumpingová dohoda WTO (ďalej len „ADA“). Komisia preto vychádza z predpokladu, že všetky ustanovenia tohto nariadenia vrátane článku 2 ods. 5 sú v súlade s povinnosťami Únie v rámci ADA. V tejto súvislosti sa pripomína, že článok 2 ods. 5 základného nariadenia sa uplatňuje rovnako na trhové aj netrhové ekonomiky. Ako sa uvádza v odôvodnení 42, všeobecný súd vo veci Acron ustanovil právny princíp, podľa ktorého ak náklady spojené s výrobou prešetrovaného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch spoločnosti, nemôžu slúžiť ako základ pre výpočet normálnej hodnoty a je možné tieto náklady nahradiť nákladmi, ktoré zodpovedajú cene stanovenej na trhu v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Skutočnosť, že vo veci Acron boli ceny regulované štátom, však nemôže byť interpretovaná tak, že je vylúčené, aby Komisia uplatnila článok 2 ods. 5 s ohľadom na ostatné formy štátnych zásahov, ktoré priamo alebo nepriamo narušujú určitý trh prostredníctvom zníženia cien na umelo nízku úroveň. Panel vo veci China - Broilers dospel k podobnému záveru pri interpretácii článku 2.2.1.1. ADA. V tomto prípade Komisia zistila, že náklady na výrobu príslušného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch dotknutých spoločností, keďže boli umelo držané na nízkej úrovni z dôvodu skreslenia spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane v Indonézii. Komisia bola preto plne oprávnená upraviť náklady na surový palmový olej podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia. S ohľadom na tvrdenie indonézskej vlády sa uvádza, že úprava podľa článku 2 ods. 5 je založená na preukázanom rozdiele medzi domácimi a medzinárodnými cenami surového palmového oleja, a nie na akýchkoľvek rozdieloch v zdanení.
(73)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia v Indonézii tvrdili, že Komisia nepreukázala, že cena na domácom trhu surového palmového oleja v Indonézii je skreslená. Tvrdili, že Komisia vychádzala z predpokladu, že systém rozdielnej vývoznej dane obmedzuje možnosti vývozu surového palmového oleja, čo vedie k tomu, že sú na domácom trhu k dispozícii veľké množstvá surového palmového oleja, ktoré znižujú domácu cenu. Tento predpoklad je nesprávny, keďže surový palmový olej sa vyváža vo veľkých množstvách (70 % všetkej výroby). V každom prípade aj keď by sa domáci trh so surovým palmovým olejom považoval za skreslený kvôli systému rozdielnej vývoznej dane, referenčná vývozná cena je takisto skreslená, keďže sa zakladá na medzinárodných vývozných cenách, ktoré zahŕňajú vývoznú daň. Referenčná vývozná cena za surový palmový olej preto nemôže byť považovaná za vhodnú referenčnú hodnotu pre úpravu nákladov na surový palmový olej.
(74)
Napriek skutočnosti, že surový palmový olej sa z Indonézie vyváža vo veľkých množstvách, vyšetrovanie preukázalo, že domáca cena za surový palmový olej je v porovnaní s medzinárodnými cenami umelo nízka. Okrem toho sa zistilo, že cenový rozdiel je blízky výške vývoznej dane uloženej v rámci systému rozdielnej vývoznej dane. Je preto opodstatnený záver, že nízka úroveň domácich cien je výsledkom skreslenia z dôvodu systému rozdielnej vývoznej dane. Okrem toho medzinárodné ceny komodít vrátane surového palmového oleja sú určované na základe dopytu a ponuky, čo zodpovedá dynamike trhových síl. Neboli predložené žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že tieto trhové sily boli narušené v dôsledku systému rozdielnej vývoznej dane v Indonézii. Tvrdenie, že referenčná vývozná cena je nevhodnou referenčnou hodnotou, sa preto zamieta.
(75)
Jeden vyvážajúci výrobca, u ktorého sa zistilo, že nemá reprezentatívny domáci predaj (odôvodnenie 60 dočasného nariadenia) tvrdil, že Komisia omylom vykonala test reprezentatívnosti na základe predaja prostredníctvom jednotlivých prepojených spoločností namiesto globálneho predaja všetkých spoločností v rámci skupiny. Napriek tomu uznáva, že táto údajná chyba nemala vplyv na dočasné zistenie v tejto súvislosti. Pripomína, že vzhľadom na tohto vyvážajúceho výrobcu neprešla žiadna prepojená spoločnosť testom reprezentatívnosti. Z toho dôvodu aj keby sa toto tvrdenie muselo podložiť, je jasné, že test reprezentatívnosti na základe celkového domáceho predaja všetkých prepojených spoločností nemohol mať vplyv na dočasné zistenia, čo uznal vyvážajúci výrobca. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 60 až 62 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(76)
Jedna strana tvrdila, že pokiaľ ide o odôvodnenie 63 dočasného nariadenia, pre túto stranu sa použili prehnané predajné, všeobecné a administratívne výdavky. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa preukázalo, že predajné, všeobecné a administratívne výdavky pre domáci a vývozný predaj boli zahrnuté do vytvorenia normálnej hodnoty. Zodpovedajúcim spôsobom sa uskutočnili nevyhnutné opravy v súvislosti s používaním predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov iba v rámci domáceho predaja.
(77)
Jedna strana spochybnila vytvorenie normálnej hodnoty a najmä výber metodiky podľa článku 2 ods. 6, ako sa uvádza v odôvodnení 65 dočasného nariadenia. V článku 2 ods. 6 sa uvádzajú tri alternatívne metodiky na stanovenie predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a zisku v prípade, že aktuálne údaje spoločnosti nie je možné použiť. Táto strana tvrdila, že tieto tri metodiky sa musia posúdiť v poradí, v akom sú uvedené, a že sa preto najprv má zvážiť uplatnenie článku 2 ods. 6 písm. a) a článku 2 ods. 6 písm. b).
(78)
Keďže sa zdalo, že dočasným nariadením sa rieši iba metodika podľa článku 2 ods. 6 písm. c), nasledujúce odôvodnenia sa zaoberajú tým, prečo sa v tomto prípade neuplatňuje článok 2 ods. 6 písm. a) a článok 2 ods. 6 písm. b).
(79)
Článok 2 ods. 6 písm. a) sa neuplatňuje vzhľadom na skutočnosť, že pre žiadnu z indonézskych (a argentínskych) spoločností zaradených do vzorky neboli stanovené skutočné sumy, keďže v rámci bežného obchodovania neuskutočnili žiaden predaj. Z toho dôvodu nie sú k dispozícii žiadne údaje o skutočných sumách akéhokoľvek iného vývozcu alebo výrobcu (zaradeného do vzorky), na ktoré by sa mohol uplatniť článok 2 ods. 6 písm. a).
(80)
Článok 2 ods. 6 písm. b) sa neuplatňuje vzhľadom na skutočnosť, že žiadne indonézske (a argentínske) spoločnosti zaradené do vzorky nepredávajú výrobky tej istej všeobecnej kategórie výrobkov, ktoré sa bežne predávajú.
(81)
Pokiaľ ide o článok 2 ods. 6 písm. b), táto strana takisto tvrdila, že základné nariadenie nie je v súlade s nariadením WTO do tej miery, že obsahuje požiadavku článku 2 ods. 6 písm. b), aby sa predaj vykonával v rámci bežného obchodovania. Ako sa však uvádza v odôvodnení 72, do základného nariadenia bola transponovaná Antidumpingová dohoda WTO (ďalej len „ADA“), a preto sa vychádza z predpokladu, že všetky ustanovenia tohto nariadenia vrátane článku 2 ods. 6 sú v súlade s povinnosťami Únie v rámci ADA, a že prvok predaja v rámci bežného obchodovania je plne v súlade s touto dohodou.
(82)
Rozhodnutie uplatňovať článok 2 ods. 6 písm. c) prostredníctvom inej primeranej metódy na určenie ziskového rozpätia sa preto potvrdzuje.
(83)
Okrem toho, niekoľko strán považovalo ziskové rozpätie 15 % použité pri vytváraní normálnej hodnoty za príliš vysoké. Tvrdia, že v dočasnom nariadení sa nevysvetľuje, ako Komisia dospela k 15 %, a preto predpokladajú, že Komisia týchto 15 % vzala zo ziskového rozpätia použitého pri výpočtoch ujmy. Tvrdili, že Komisia v niekoľkých ďalších prípadoch týkajúcich sa komodít použila ziskové rozpätia pohybujúce sa okolo 5 %. Niekoľko strán navrhlo, aby sa použilo ziskové rozpätie vzťahujúce sa na prípad bioetanolu zo Spojených štátov amerických. Jedna strana navrhla použitie nižšieho ziskového rozpätia na jej predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou. Indonézska vláda okrem toho tvrdila, že je duplicitné nahradiť náklady na surový palmový olej podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia pri súčasnom použití ziskového rozpätia na úrovni 15 % podľa článku 2 ods. 6 písm. c), čo by zodpovedalo ziskovému rozpätiu na nenarušenom trhu.
(84)
V prvom rade nie je pravda, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa 5 % ziskové rozpätie. Každá situácia sa posudzuje samostatne so zreteľom na konkrétne okolnosti prípadu. Napríklad v konaní týkajúcom sa bionafty z roku 2009 proti Spojeným štátom americkým sa použili rôzne odlišné úrovne zisku s váženým priemerným ziskom stanoveným nad 15 %. Po druhé, vzhľadom na to, že krátkodobá a strednodobá úroková sadzba úveru v Indonézii je podľa údajov Svetovej banky približne 12 %, možno odôvodnene očakávať, že ziskové rozpätie pri podnikaní na domácom trhu s bionaftou bude vyššie ako náklady na požičanie kapitálu. Odkaz na strednodobú úrokovú sadzbu úveru neznamená stanovenie referenčnej hodnoty ale kritérium rozumnosti použitého rozpätia. Po tretie, bez ohľadu na otázku, či predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou patria do tej istej všeobecnej kategórie výrobkov, podľa článku 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia by sa predaj mal vykonávať v rámci bežného obchodovania, ako je už uvedené v odôvodnení 80. Vzhľadom na to, že domáce predaje bionafty sa nevykonávajú v rámci bežného obchodovania, sa podľa zásady mutatis mutandis predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou nepovažujú za predaje v rámci bežného obchodovania. Z tohto dôvodu, ako aj z vysvetlených dôvodov, je 15 % zisk primeraná výška, ktorú môže pomerne nové, kapitálovo náročné výrobné odvetvie v Indonézii dosiahnuť. Argument indonézskej vlády ohľadne duplicitného efektu nie je možné akceptovať, pretože úprava nákladov podľa článku 2 ods. 5 a primeraný zisk podľa článku 2 ods. 6 písm. c) sú dve jasne odlišné záležitosti. Odôvodnenie 65 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(85)
Jedna strana tvrdila, že je potrebné smerom dole upraviť referenčnú vývoznú cenu za surový palmový olej tak, aby nezahŕňala prepravné náklady. Ako dôvod uviedla skutočnosť, že referenčná vývozná cena za surový palmový olej zahŕňa medzinárodné prepravné náklady, a účelom úpravy domácej ceny za surový palmový olej na úroveň medzinárodnej ceny za surový palmový olej je dosiahnuť neskreslenú domácu cenu za surový palmový olej.
(86)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Komisia zvažovala viacero alternatív pri výbere najvhodnejšej ceny, ktorá by mala byť použitá ako medzinárodná referenčná cena. Malo by sa pripomenúť, že samotné indonézske orgány používajú referenčnú vývoznú cenu ako referenčnú hodnotu na stanovenie mesačnej výšky vývozných ciel. Referenčná vývozná cena podľa vymedzenia indonézskych orgánov sa preto považovala za najvhodnejšiu medzinárodnú referenčnú cenu, ktorá sa použila ako referenčná hodnota na stanovenie úrovne skreslenia nákladov na výrobu bionafty v Indonézii.
(87)
Dve strany tvrdili, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že vyrábajú bionaftu zo surovín iných ako je surový palmový olej, destilované mastné kyseliny z palmového oleja, rafinovaný palmový olej alebo rafinovaný palmový stearín. Keďže nebolo vzaté do úvahy skutočné použitie surovín pri výrobe bionafty, úprava cien surového palmového oleja (opísaná v odôvodnení 70) bola uplatnená na nesprávnu použitú surovinu a viedla preto k nesprávnej úrovni vytvorenej normálnej hodnoty.
(88)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Je potrebné zdôrazniť, že Komisia nahradila len náklady na zakúpenie surového palmového oleja na výrobu bionafty od prepojených aj neprepojených spoločností. V súvislosti s vedľajšími produktmi spracovania nakúpeného surového palmového oleja, ako sú napríklad destilované mastné kyseliny z palmového oleja, rafinovaný palmový olej alebo rafinovaný palmový stearín, ktoré sa tiež ďalej spracúvajú pri výrobe bionafty, sa nevykonali žiadne úpravy.
(89)
Tri strany tvrdili, že Komisia neuznala, že ich nákupy surového palmového oleja pochádzajúce od prepojených spoločností by mali byť rovnocenné k vlastnej výrobe, a preto by sa nemala uplatniť úprava podľa článku 2 ods. 5, ako sa uvádza v odôvodnení 70. Tieto strany tvrdia, že transakcie v rámci skupiny boli uskutočnené za skutočné trhové ceny, a preto by sa nemali upraviť a nahradiť medzinárodnou cenou. Jeden vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že vytvorená normálna hodnota by počas OP mala byť vypočítaná na mesačnom základe.
(90)
Keďže vnútorná zúčtovacia cena nemôže byť považovaná za spoľahlivú, je štandardným postupom Komisie overiť, či transakcie medzi prepojenými stranami skutočne prebehli za trhové ceny. Aby tak mohla urobiť, porovná Komisia ceny účtované medzi prepojenými spoločnosťami so základnou trhovou cenou. Keďže je domáca trhová cena skreslená, Komisia nemôže takéto overenie vykonať. Komisia preto musí takúto nespoľahlivú cenu nahradiť primeranou cenou, ktorá by sa použila pri normálnych trhových podmienkach pri transakciách za normálne trhové ceny. V tomto prípade ide o medzinárodnú cenu. S ohľadom na žiadosť o mesačný výpočet vytvorenej normálnej hodnoty neboli poskytnuté a overené údaje dostatočne podrobné na to, aby bol takýto výpočet možný. Obidve žiadosti sa preto zamietli.
(91)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že náklady na vlastnú výrobu surového palmového oleja v rámci jedného subjektu by mali byť tiež upravené podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia, keďže sú tiež ovplyvnené skreslením v dôsledku systému rozdielnej vývoznej dane.
(92)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Aj keď suroviny prechádzajú pri procese výroby bionafty rôznymi štádiami rafinovania/spracovania, náklady na tieto výrobné štádiá je možné považovať za hodnoverné, pokiaľ sa uskutočnia v rámci jedného právneho subjektu, a otázka nedôveryhodnej ceny transferov, ako bola popísaná vyššie, vôbec nevznikne.
(93)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala od vytvorenej normálnej hodnoty odpočítať tzv. cenové úpravy. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Normálna hodnota bola vytvorená na základe nákladov. Preto by nebolo vhodné vykonať akékoľvek úpravy na základe úvah o cene.
3.2. Vývozná cena
(94)
Jedna strana spochybnila stanovenie vývoznej ceny, pričom tvrdila, že by sa mali zohľadniť zisky aj straty z hedgingu, a odvolávala sa na údajné nekonzistentný postup účtovania ziskov a strát z hedgingu bionafty.
(95)
Tvrdenie, že by sa mali zohľadniť zisky a straty z hedgingu, sa musí zamietnuť. V článku 2 ods. 8 základného nariadenia sa jasne stanovuje, že vývozná cena je cena skutočne zaplatená alebo obvykle platená za výrobok pri jeho vývoze, bez ohľadu na akýkoľvek samostatný - aj keď súvisiaci - zisk alebo stratu v súvislosti s postupmi hedžingu. Z toho dôvodu sa metodika uvedená v odôvodneniach 66 a 67 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(96)
Komisia uznáva, že nekonzistentný postup účtovania ziskov a strát z hedgingu bionafty jednej strany sa vyskytol v predbežnej fáze. Táto námietka bola akceptovaná a vykonali sa potrebné opravy.
(97)
Pokiaľ ide o odôvodnenie 68 dočasného nariadenia, jedna strana tvrdila, že 5 % ziskové rozpätie používané pre prepojené obchodné spoločnosti nachádzajúce sa v Únii vedie k nadmernej návratnosti kapitálu a nadhodnoteniu zisku, ktorý zvyčajne dosahujú neprepojení obchodníci z predaja bionafty. Tvrdí, že typická návratnosť kapitálu zodpovedá ziskovému rozpätiu vo výške 1,3 % - 1,8 %.
(98)
Vzhľadom na neexistenciu spolupráce neprepojených dovozcov a na skutočnosť, že obchodné spoločnosti sú spoločnosti poskytujúce služby bez významných kapitálových investícií, z dôvodu čoho je uvedené tvrdenie o návratnosti kapitálu irelevantné, Komisia toto tvrdenie zamieta a 5 % ziskové rozpätie považuje v tomto prípade za primerané. Odôvodnenie 68 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(99)
Pokiaľ ide o odôvodnenie 69 dočasného nariadenia, jedna strana tvrdila, že vývozná cena by sa mala zvýšiť o prirážku za dvojité započítanie bionafty, keďže ide výhradne o uplatňovanie talianskeho práva.
(100)
Aj keby Komisia toto tvrdenie akceptovala a zvýšila vývoznú cenu o prirážky, tieto prirážky by sa podľa článku 2 ods. 10 písm. k) museli znovu odpočítať, aby bolo možné porovnať vývoznú cenu s tou istou normálnou hodnotou s náležitým zohľadnením rozdielov, ktoré majú vplyv na porovnateľnosť cien. Vzhľadom na to, že v Indonézii neexistuje prirážka za dvojité započítanie bionafty, vyššia vývozná cena v Taliansku by nebola priamo porovnateľná. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté a odôvodnenie 69 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(101)
Na základe konečného zverejnenia táto strana svoje tvrdenie zopakovala. Nepredložila však žiadne ďalšie opodstatnené argumenty, ktoré by zmenili hodnotenie Komisie. Odôvodnenie 69 dočasného nariadenia preto zostáva platné.
(102)
Po konečnom zverejnení viacerí vyvážajúci výrobcovia upozornili Komisiu na údajné chyby pri výpočte úrovne dumpingu. Tieto tvrdenia boli preskúmané a v opodstatnených prípadoch boli výpočty opravené.
3.3. Porovnanie
(103)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa porovnania, odôvodnenia 70 až 75 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.4. Dumpingové rozpätia
(104)
Vzhľadom na vykonané úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny stanovené v odôvodneniach vyššie, a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan a PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
20,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
23,3 %
E. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(105)
V dočasnom nariadení sa v odôvodneniach 80 až 82 vymedzilo výrobné odvetvie Únie a potvrdilo sa, že tri spoločnosti boli vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie z dôvodu ich závislosti od dovozu z príslušných krajín, to znamená, že z príslušných krajín dovážali oveľa viac bionafty ako sami vyrobili.
(106)
Ďalšie dve spoločnosti boli vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie, keďže počas obdobia prešetrovania nevyrábali bionaftu.
(107)
Po zverejnení dočasného nariadenia boli doručené pripomienky, že iné spoločnosti by mali byť vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie z dôvodu dovozu bionafty z príslušných krajín, ako aj ich vzťahu k vyvážajúcim výrobcom v Argentíne a Indonézii, čím sa chránili pred negatívnymi následkami dumpingu.
(108)
Tieto pripomienky sa zamietajú. Po analýze tvrdenia týkajúceho sa vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a výrobným odvetvím únie sa zistilo, že určitá holdingová spoločnosť vlastnila akcie jedného argentínskeho vyvážajúceho výrobcu, ako aj jedného výrobcu v Únii.
(109)
Po prvé sa zistilo, že tieto spoločnosti navzájom otvorene súťažia o rovnakých zákazníkov na trhu v Únii, čím preukazujú, že ich vzťah nemal žiadny vplyv na obchodné praktiky argentínskeho vyvážajúceho výrobcu, ani výrobcu v Únii.
(110)
Na základe konečného zverejnenia jedna zainteresovaná strana požiadala o informácie o závere Komisie, že argentínski vývozcovia a výrobné odvetvie Únie súťažia o rovnakých zákazníkov na európskom trhu. Vyšetrovanie výrobcov v Únii a argentínskych vývozcov túto skutočnosť potvrdilo, a nebol poskytnutý žiadny dôkaz, ktorý by potvrdil obvinenie, že argentínski vývozcovia a výrobcovia v Únii sa dohodli, že nebudú súťažiť na trhu s naftou pre koncových užívateľov. Počet koncových užívateľov je relatívne malý a sú nimi hlavne veľké ropné rafinérie, ktoré nakupujú od výrobcov v Únii aj od vývozcov.
(111)
Po druhé sa zistilo, že hlavným záujmom výrobcu z Únie uvedeného v odôvodnení (108) spočíva v Únii, konkrétne vo výrobe v Únii, v obchodných činnostiach spojených s touto výrobou a tiež v oblasti výskumu. Z toho vyplynul záver, že vyššie uvedený vzťah samotný nie je dôvodom na vylúčenie tejto spoločnosti z definície výrobného odvetvia Únie podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(112)
Skutočnosť, že niektoré podniky v Únii dovážali bionaftu z príslušných krajín, sama osebe nepostačuje na zmenu vymedzenia výrobného odvetvia Únie. Ako bolo vysvetlené v dočasnom nariadení, dovoz výrobného odvetvia Únie z príslušných krajín sa uskutočnil v sebaobrane. Okrem toho sa zistilo, že hlavný záujem niektorých výrobcov, ktorí dovážané z príslušných krajín, zostával v Únii - tieto spoločnosti vyrábali väčší objem pre trh v Únii, ako bol objem dovozu, a ich výskumné činnosti prebiehali na území Únie.
(113)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie by malo zahŕňať aj tie spoločnosti, ktoré nakupovali bionaftu a zmiešavali ju s minerálnou naftou, keďže tieto zmesi boli takisto príslušným výrobkom. Toto tvrdenie sa zamieta. Príslušným výrobkom je bionafta v čistej forme alebo obsiahnutá v zmesi. Výrobcovia príslušného výrobku sú preto výrobcami bionafty a nie spoločnosti, ktoré zmiešavajú bionaftu s minerálnou naftou.
(114)
Vymedzenie výrobného odvetvia Únie stanovené v odôvodneniach 80 až 82 dočasného nariadenia sa preto potvrdzuje spolu s objemom výroby počas OP stanoveným v odôvodnení 83 dočasného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(115)
Výrobné odvetvie Únie urobilo po dočasnom zverejnení malú opravu svojho predaja za rok 2009, čím upravilo spotrebu Únie za daný rok. Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Opravená tabuľka 1 sa nachádza ďalej. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 84 až 86 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
Spotreba v Únii
2009
2010
2011
IP
Tony
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj: Eurostat, údaje od výrobného odvetvia Únie.
3. Súhrnné posúdenie účinkov dovozu z príslušných krajín
(116)
Komisia v odôvodneniach 88 až 90 dočasného nariadenia stanovila, že boli splnené podmienky pre súhrnné posúdenie účinkov dovozu z Argentíny a Indonézie. Túto skutočnosť napadla jedna zainteresovaná strana, ktorá tvrdila, že PME z Indonézie nekonkuroval bionafte vyrobenej v Únii na rovnakom základe ako SME z Argentíny, a že PME bol lacnejší ako bionafta vyrobená v Únii, keďže surovina (alebo „východisková surovina“) bola lacnejšia ako surovina dostupná v Únii.
(117)
Tieto tvrdenia sa zamietajú. SME aj PME boli dovážané do Únie a zároveň sa vyrábajú v rámci Únie, a zmiešavajú sa s RME a inými bionaftami vyrábanými v rámci Únie predtým, ako sa predajú alebo zmiešajú s minerálnou naftou. Výrobcovia zmesí môžu nakupovať bionaftu na výrobu svojho konečného výrobku z rôznych východiskových surovín a rôzneho pôvodu na základe trhových a klimatických podmienok počas celého roka. PME sa predáva vo väčších množstvách počas letných mesiacov a v menších množstvách počas zimných mesiacov, pričom však naďalej konkuruje RME a bionafte vyrábanej v Únii, ako aj SME z Argentíny.
(118)
Odôvodnenie 90 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín
(119)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila údaje o dovoze uvedené v tabuľke 2 dočasného nariadenia tvrdením, že dovoz z Indonézie bol oveľa nižší, než je uvedené v tabuľke. Údaje o dovoze uvedené v tabuľke 2 vychádzali z údajov Eurostatu, ktoré sa dôkladne overili a ktorých správnosť sa potvrdila, a sú v súlade s údajmi získanými od indonézskych vývozcov. Bionafta je pomerne nový výrobok, a colné kódy uplatňujúce sa na dovoz bionafty sa v posledných rokoch menili. Pri získavaní údajov z Eurostatu sa na zabezpečenie presnosti údajov preto musia použiť kódy platné v danom čase. Tým sa vysvetľuje, prečo údaje získavané zainteresovanou stranou nie sú úplné a vykazujú nižšie objemy dovozu v porovnaní s úplným súborom údajov uvedených v tabuľke 2.
(120)
Vzhľadom na malú zmenu spotreby v Únii uvedenú v tabuľke 1 sa podiel na trhu pre Argentínu za rok 2009 uvedený v tabuľke 2 mierne zmenil, zatiaľ čo v prípade Indonézie nedošlo k žiadnej zmene. Nemenia sa však trendy údajov alebo závery, ktoré z nich vyplývajú. Podiel na trhu je opravený ďalej:
2009
2010
2011
IP
Dovoz z Argentíny
Podiel na trhu
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Zdroj: Eurostat.
5. Podhodnotenie cien
(121)
Ako je uvedené v odôvodneniach 94 až 96 dočasného nariadenia, na stanovenie cenového podhodnotenia sa cena dovozu z Argentíny a Indonézie porovnala s predajnou cenou výrobného odvetvia Únie, pričom sa použili údaje od spoločností zaradených do vzorky. V tomto porovnaní bola bionafta dovážaná výrobným odvetvím Únie na účel ďalšieho predaja vylúčená z výpočtov cenového podhodnotenia.
(122)
Zainteresované strany poznamenali, že použitá metodika, teda porovnávanie medznej teploty filtrovateľnosti (ďalej len „MTF“), nebola rovnaká ako metodika použitá v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týkalo bionafty z USA, pri ktorom sa porovnávali východiskové suroviny.
(123)
Výrobné odvetvie Únie na rozdiel od vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii nepredáva bionaftu vyrobenú z východiskových surovín, ale zmiešava niekoľko surovín, z ktorých získava konečnú bionaftu, ktorú následne predáva. Konečný zákazník nie je informovaný o zložení výrobku, ktorý nakupuje, ani sa tým nezaoberá, ak tento výrobok spĺňa požadovanú medznú teplotu filtrovateľnosti. Zákazníka zaujíma medzná teplota filtrovateľnosti bez ohľadu na to, ktorá východisková surovina bola použitá. Za týchto okolností sa dospelo k záveru, že v rámci tohto konania je primerané porovnávať ceny na základe MTF.
(124)
V prípade dovozu z Indonézie, ktorý mal hodnotu MTF 13 alebo viac stupňov Celzia, sa vykonala úprava, ktorá tvorí cenový rozdiel medzi predajom výrobného odvetvia Únie s hodnotou MTF 13 stupňov Celzia a cenou výrobného odvetvia Únie s hodnotou MFT 0 stupňov Celzia, s cieľom porovnať MTF 13 a viac stupňov Celzia z Indonézie s MTF 0 stupňov Celzia, pokiaľ ide o výrobu a zmiešania v Únii. Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca poznamenal, že keďže predaj MTF 13 stupňov Celzia výrobným odvetvím Únie prebiehal v menších množstvách na transakciu, tieto ceny by sa mali porovnať s podobne veľkými transakciami s MTF 0 stupňov Celzia. Pri kontrole transakcií s MTF 0 stupňov Celzia s podobným objemom na transakciu sa zistilo, že cenový rozdiel zodpovedal rozdielu pri všetkých transakciách s MTF 0 stupňov Celzia, pričom v oboch prípadoch bol cenový rozdiel vyšší aj nižší ako priemerný cenový rozdiel. V dôsledku toho sa zistilo, že nedošlo k žiadnej zmene úrovne cenového podhodnotenia stanoveného v odôvodnení 97 dočasného nariadenia.
(125)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca požiadal Komisiu o zverejnenie celého kontrolného čísla výrobku (ďalej len „PCN“) zmesí predávaných výrobným odvetvím Únie, a tým o percentuálne podiely každej suroviny na predaji vlastnej výroby priemyslu Únie. Táto žiadosť bola odmietnutá vzhľadom na skutočnosť, že porovnanie na účely zistenia ujmy sa vykonalo výlučne na základe MTF.
(126)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že existuje rozdiel v cene bionafty, ktorá spĺňa kritériá stanovené v smernici o obnoviteľnej energii („certifikované podľa smernice RED“) a bionafty, ktorá tieto kritériá nespĺňa. Tvrdila, že keďže dovoz z Indonézie nebol certifikovaný podľa tejto smernice, a keďže cena uvedená pre bionaftu certifikovanú podľa smernice RED bola vyššia, mala by sa vykonať úprava.
(127)
Toto tvrdenie bolo zamietnuté. Takmer všetok dovoz z Indonézie počas OP bol certifikovaný podľa smernice RED. Členské štáty však v každom prípade zaviedli kritériá udržateľnosti stanovené v smernici RED do svojich vnútroštátnych právnych predpisov až v priebehu roka 2012, takže skutočnosť, či bionafta bola alebo nebola certifikovaná podľa smernice RED počas väčšiny OP, nemala žiadny účinok.
(128)
Na základe konečného zverejnenia sa jeden indonézsky vyvážajúci výrobca vyjadril k výpočtom podhodnotenia cien a tvrdil, že dovoz palmového metylesteru z Indonézie by sa mal porovnať so všetkými predajmi výrobného odvetvia Únie. V skutočnosti sa pri výpočte podhodnotenia cien porovnával predaj palmového metylesteru z Indonézie so všetkými predajmi MTF 0 stupňov Celzia, pričom cena dovozov palmového metylesteru z Indonézie sa zvýšila o cenový faktor vypočítaný porovnaním predajov MTF 0 stupňov Celzia výrobného odvetvia Únie s predajmi MTF 13 stupňov Celzia. Preto sa toto tvrdenie zamieta. Tvrdenie tej istej zainteresovanej strany, že výpočet ujmy zahŕňa dovezený výrobok, je fakticky nesprávne, a preto sa zamieta. V každom prípade dovezená bionafta a bionafta vyrobená v Únii boli zmiešané a predávané za rovnakú cenu ako zmesi, ktoré neobsahovali žiadnu dovezenú bionaftu.
(129)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tiež spochybnil výpočet nákladov po dovoze. Tieto náklady však boli overené odpočítaním nákladov na prepravu do cieľového miesta od skutočných nákladov na dovoz bionafty a žiadna zmena nebola potrebná.
6. Makroekonomické ukazovatele
(130)
Ako sa uvádza v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, na základe informácií o všetkých výrobcoch bionafty v Únii sa hodnotili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu.
(131)
Výrobné odvetvie Únie po zverejnení predbežných zistení skonštatovalo, že údaje o kapacite, ktoré boli použité v tabuľke 4 dočasného nariadenia, zahŕňali kapacitu, ktorá nebola využitá, ale nebola v takom stave, aby ju bolo možné využiť počas OP alebo predchádzajúcich rokoch na výrobu bionafty. Nezávisle od seba označili túto kapacitu ako „nevyužitú kapacitu“, ktorá by sa nemala považovať za dostupnú využiteľnú kapacitu. Údaje o využívaní kapacity uvedené v tabuľke 4 boli preto podhodnotené. Po dôkladnom preskúmaní týchto opätovne predložených údajov boli akceptované a tabuľka 4 sa znovu uvádza ďalej. Využívanie kapacity, ktoré v dočasnom nariadení predstavovalo 43 % - 41 %, teraz dosiahlo 46 % až 55 %. Výrobné odvetvie Únie takisto opravilo údaje o výrobe za rok 2009 do tejto tabuľky:
2009
2010
2011
IP
Výrobná kapacita (v tonách)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Index 2009 = 100
100
99
85
87
Objem výroby (v tonách)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využitie kapacity
46 %
50 %
53 %
55 %
Index 2009 = 100
100
109
115
120
(132)
V odôvodnení 103 dočasného nariadenia boli analyzované údaje o predchádzajúcom využívaní kapacity s poznámkou, že výroba sa zvýšila, zatiaľ čo kapacita zostala stabilná. Výroba sa podľa zrevidovaných údajov ešte zvyšuje, ale využiteľná kapacita sa počas toho istého obdobia znížila. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie znižovalo dostupnú kapacitu vzhľadom na rastúcu mieru dovozu z Argentíny a Indonézie, čím reagovalo na signály trhu. Tieto zrevidované údaje tak v súčasnosti väčšmi zodpovedajú verejným vyhláseniam výrobného odvetvia Únie a výrobcov z Únie, v ktorých sa uvádza, že počas posudzovaného obdobia bola v niekoľkých závodoch pozastavená výroba a že inštalovanú kapacitu nebolo možné okamžite využívať, resp. sa mohla využívať až po vynaložení ďalších významných investícií.
(133)
Viaceré zainteresované strany spochybnili upravenú kapacitu a údaje o využití kapacity. Avšak žiadna zo zúčastnených strán nepredložila alternatívu. Revízia je založená na upravených údajoch o kapacite, ktoré poskytol žiadateľ, a ktoré pokrývajú celé výrobné odvetvie Únie. K revidovaným údajom sú priložené odkazy na verejne dostupné údaje, týkajúce sa najmä nevyužitej kapacity a kapacity výrobcov, ktorí zastavili prevádzku kvôli finančným ťažkostiam. Ako sa uvádza v oddiele 6 „Makroekonomické ukazovatele“, revidované údaje poskytujú oveľa presnejší súbor údajov o kapacite, ktorá je k dispozícii na výrobu bionafty počas posudzovaného obdobia, ako boli údaje pôvodne uvedené a zverejnené v predbežnom nariadení.
(134)
Jedna zainteresovaná strana uviedla, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu, keďže objem výroby rástol úmerne so spotrebou. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, keďže ďalšie dôležité ukazovatele ujmy jasne naznačujú existenciu ujmy, najmä na stratu podielu na trhu, pokiaľ ide o dovoz z príslušných krajín, a na trend zníženia ziskovosti, ktorý viedol k strate.
(135)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ak porovnáme trendy len v roku 2011 a OP, na rozdiel od porovnania trendov počas obdobia od 1. januára 2009 do konca OP („posudzované obdobie“), výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu. Vzhľadom na to, že OP zahŕňa polovicu roka 2011, porovnanie roku 2011 a OP nie je presné. Okrem toho, na to, aby bolo porovnanie zmysluplné, je potrebné preskúmať trendy, ktoré sú relevantné pre hodnotenie ujmy počas obdobia, ktoré je dostatočne dlhé, tak ako v tomto prípade. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(136)
Tá istá zainteresovaná strana poznamenala, že Komisia nezverejnila celkovú hodnotu predaja výrobného odvetvia Únie v dočasnom nariadení a požiadala o zverejnenie tohto číselného údaja. Všetky relevantné faktory uvedené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia sa však preskúmali, čo umožnilo úplné posúdenie ujmy. Hodnota predaja sa získala a overila od spoločností zaradených do vzorky, ktoré boli reprezentatívne pre výrobné odvetvie Únie ako celku.
(137)
Tá istá strana takisto uviedla, že výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť zamestnanosť, preto počas obdobia prešetrovania neexistoval žiadny negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie.
(138)
Ako však už bolo vysvetlené v odôvodnení 106 dočasného nariadenia, zamestnanosť je v tomto kapitálovo náročnom výrobnom odvetví pomerne nízka. Malé odchýlky v číslach tak môžu spôsobiť veľké zmeny v indexovaných údajoch. Celkové zvýšenie zamestnanosti nevylučuje ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, čo sa preukazuje prostredníctvom iných ukazovateľov.
(139)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 103 až 110 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7. Mikroekonomické ukazovatele
(140)
Ako sa uvádza v odôvodnení 102 dočasného nariadenia, na základe informácií o výrobcoch bionafty z Únie zaradených do vzorky sa hodnotili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(141)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne relevantné pripomienky, odôvodnenia 111 až 117 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8. Záver o ujme
(142)
Niektoré strany spochybnili záver o ujme predložený v dočasnom nariadení na základe skutočnosti, že medzi rokom 2011 a OP sa niektoré ukazovatele údajne zlepšili. Aj keď je pravda, že niektoré ukazovatele vykázali medzi rokom 2011 a OP (napr. výroba a predaj) stúpajúci trend, výrobné odvetvie nebolo schopné preniesť zvýšenie nákladov počas tohto obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 111 dočasného nariadenia. To viedlo k ďalšiemu zhoršeniu situácie výrobného odvetvia zo strát vo výške 0,2 % v roku 2011 na straty vo výške 2,5 % počas OP. Usúdilo sa preto, že ak sa aj analýza ujmy obmedzí na obdobie 2011 - OP, výrobné odvetvie bude aj naďalej vykazovať značnú ujmu.
(143)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 120 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Účinok dumpingového dovozu
(144)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že dovoz z Argentíny nemohol byť príčinou ujmy, keďže objem dovozu bol od roku 2010 do konca OP stabilný, a od roku 2011 do konca OP sa mierne znížil.
(145)
Tieto údaje boli získané z tabuľky 2 dočasného nariadenia a sú presné. Analýza Komisie však prebieha od začiatku posudzovaného obdobia až do konca OP, a na základe toho sa dovoz zvýšil o 48 %, pričom podiel na trhu vzrástol o 41 %. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 90 dočasného nariadenia, zohľadnil sa nielen dovoz z Argentíny, ale aj dovoz z Indonézie.
(146)
Tá istá zainteresovaná strana na základe medziročného cenového porovnania uviedla, že ceny dovozu z Argentíny rástli rýchlejším tempom ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Dovoz z Argentíny však ešte podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, čo by vysvetľovalo, prečo ceny Únie nemohli rásť tak rýchlo.
(147)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa účinku dumpingových dovozov, odôvodnenia 123 až 128 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Vplyv ďalších faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín iných ako príslušné krajiny
(148)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdzuje sa záver uvedený v odôvodnení 129 dočasného nariadenia o tom, že dovoz z ostatných krajín nespôsobil ujmu.
2.2. Dovoz za nedumpingové ceny z príslušných krajín
(149)
Na základe uplatňovania článku 2 ods. 5, ako sa uvádza v odôvodneniach 38 a 70, sa nezistil žiaden nedumpingový dovoz z príslušných krajín. Odôvodnenie 130 dočasného nariadenia bolo preto zrevidované zodpovedajúcim spôsobom.
2.3. Ostatní výrobcovia z Únie
(150)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 131 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
2.4. Dovoz uskutočnený výrobným odvetvím Únie
(151)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 132 až 136 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie dovážalo značné množstvá bionafty z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia, a to až do výšky 60 % všetkého dovozu v OP z uvedených krajín.
(152)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tento dovoz, ktorý zďaleka nie je v sebaobrane, bol súčasťou „dôkladne prepracovanej dlhodobej stratégie“ výrobného odvetvia Únie s cieľom investovať do bionafty a získavať ju z Argentíny.
(153)
Uviedla tiež, že nikdy nebolo ekonomicky odôvodnené dovážať do Únie sójový olej a spracovávať ho na bionaftu v rámci Únie, a že jediný ekonomicky uskutočniteľný spôsob je spracovávať sójový olej v Argentíne a vyvážať hotovú bionaftu.
(154)
Tieto tvrdenia by sa mali zamietnuť. Neboli predložené žiadne dôkazy o takejto „dlhodobej stratégii“ a výrobné odvetvie Únie ju poprelo. Je jasné, že ak by bolo stratégiou výrobného odvetvia Únie doplniť svoju výrobu bionafty výrobou v Argentíne a dovozom hotového výrobku, bolo by nezmyselné a nelogické podať sťažnosť proti tomuto dovozu.
(155)
Jedna zainteresovaná strana zopakovala, že dovozy bionafty výrobným odvetvím Únie, ktoré boli uskutočnené v sebaobrane, boli v skutočnosti súčasťou dlhodobej obchodnej stratégie. Toto tvrdenie bolo odmietnuté ako neopodstatnené. Existenciu takejto stratégie nepodporovali žiadne dôkazy, len nepodložené tvrdenia. Tiež sa zdá nelogické, že by príslušní výrobcovia z Únie podporili sťažnosť a v niektorých prípadoch zvýšil svoju kapacitu v Únii a zároveň by zo strategických dôvodov svoje výrobné potreby pokrývali dovozom.
(156)
Tá istá zainteresovaná strana okrem toho tvrdila, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu by sa mal vypočítať tak, že sa započítajú aj dovozy uskutočnené v sebaobrane. Tento návrh sa zamietol, pretože výpočty podielu na trhu musia odrážať predaj tovaru, ktorý vyrobí samotné výrobné odvetvie Únie, a nie jeho obchodné aktivity s konečným výrobkom, motivované rastúcim objemom dumpingového dovozu.
(157)
Výrobné odvetvie Únie takisto preukázalo, že z ekonomického hľadiska bol dovoz sójového (a palmového) oleja spracúvaného na bionaftu v predchádzajúcich rokoch výhodný. Zainteresovaná strana neposkytla žiaden dôkaz o opaku. Iba z dôvodu rušivého vplyvu rozdielnej vývoznej dane, vďaka ktorej bol vývoz bionafty lacnejší ako vývoz surovín, má dovoz hotového výrobku z hospodárskeho hľadiska význam.
(158)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tento dovoz bol príčinou ujmy, pretože len výrobné odvetvie Únie bolo schopné zmiešavať SME z Argentíny a PME z Indonézie s bionaftou vyrábanou v Únii na účel opätovného predaja naftovým rafinériám. Toto tvrdenie nie je správne. Zmiešavanie je jednoduchý proces, ktoré sú mnohé obchodné spoločnosti schopné vykonávať vo svojich skladovacích cisternách. Neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že toto zmiešavanie sú schopní vykonávať len výrobcovia Únie, preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(159)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že dovozy výrobného odvetvia Únie neboli vykonané v sebaobrane a porovnal údaje za kalendárny rok 2011 s údajmi za OP, ktoré obsahovalo 6 mesiacoch toho istého roka. Porovnanie medzi týmito údajmi preto nie je presné, keďže nie je možné OP rozdeliť na dve polovice. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(160)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa vývozu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 132 až 136 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.5. Kapacita výrobného odvetvia Únie
(161)
V odôvodneniach 137 až 140 dočasného nariadenia sa konštatuje, že využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie zostalo počas celého posudzovaného obdobia nízke, ale že situácia spoločností zaradených do vzorky sa počas tohto obdobia zhoršila, pričom zníženie využívania ich kapacity sa neuskutočnilo v rovnakej miere.
(162)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že nízka miera využitia kapacity ako konštantná funkcia nie je dôvodom ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(163)
Jedna zainteresovaná strana predložila pripomienky k údajom uvedeným v dočasnom nariadení, pričom uviedla, že dokonca aj v prípade žiadneho dovozu by celé využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie dosiahlo počas OP iba 53 %. Poukázala aj na zvýšenie výrobnej kapacity od roku 2009 do konca OP, čo viedlo k zníženiu využívania kapacity počas posudzovaného obdobia.
(164)
Táto zainteresovaná strana však nepredložila žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že toto nízke využívanie kapacity spôsobilo ujmu do tej miery, že bola narušená príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Fixné náklady predstavujú len malý podiel (zhruba 5 %) celkových výrobných nákladov, čo dokazuje, že nízke využívanie kapacity bolo len jedným faktorom ujmy, ktorý však nemal rozhodujúci význam. Jedným z dôvodov tejto nízkej miery využívania kapacity je teda skutočnosť, že samotné výrobné odvetvie Únie dovážalo hotový výrobok z dôvodu osobitnej situácie na trhu.
(165)
Okrem toho, výrobné odvetvie Únie v nadväznosti na zahrnutie zrevidovaných údajov o kapacite a využívaní znížilo kapacitu počas posudzovaného obdobia a zvýšilo využívanie kapacity zo 46 % na 55 %. Tým sa dokazuje, že využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie by v prípade neexistencie dumpingového dovozu bolo oveľa vyššie ako uvedených 53 %.
(166)
Na základe konečného zverejnenia niekoľko zainteresovaných strán spochybnilo záver, že nízke využitie kapacity nebolo rozhodujúcim faktorom, ktorý spôsobil ujmu. Tvrdili, že fixné náklady v odvetví výroby bionafty boli omnoho vyššie, ako predstavuje nízka percentuálna hodnota uvedená vyššie. Neuviedli však žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia, a preto sa odmieta. V každom prípade fixné náklady nie sú nijako prepojené s mierou využitia kapacity. Overenie v spoločnostiach zaradených do vzorky poskytlo pomer fixných nákladov na výrobu vo výške 3 až 10 % v priebehu OP.
(167)
V tejto súvislosti bolo predložené tvrdenie, že nadmerná kapacita výrobného odvetvia Únie bola tak vysoká, že dokonca aj v neprítomnosti dovozu by odvetvie nebolo dostatočne ziskové. Toto tvrdenie nebolo podložené žiadnym dôkazom a skutočnosť, že výrobné odvetvie bolo v roku 2009 ziskové pri nízkom využití kapacity naznačuje, že v neprítomnosti dumpingového dovozu by jeho ziskovosť bola ešte vyššia.
(168)
Okrem toho sa objavil názor, že práve zníženie kapacity výrobného odvetvia Únie bolo príčinou ujmy vzhľadom na náklady na uzatvorenie výrobných podnikov a na zníženie kapacity podnikov, ktoré pokračovali vo výrobe. Toto tvrdenie nebolo opodstatnené a nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by potvrdil, že by náklady na zníženie kapacity alebo na uzatvorenie celých podnikov či spoločností predstavovali významné sumy.
(169)
Okrem toho bolo v súvislosti s kapacitou predložené tvrdenie, že každá spoločnosť, ktorá počas posudzovaného obdobia zvýšila kapacitu výroby bionafty, urobila nezodpovedné obchodné rozhodnutie. Na podporu tohto tvrdenia nebol predložený žiadny dôkaz. Navyše skutočnosť, že niektoré spoločnosti boli schopné zvýšiť svoju kapacitu aj napriek rastúcemu dumpingovému dovozu bionafty z Argentíny a Indonéziu poukazuje na dopyt na trhu po ich špecifických výrobkoch.
(170)
Zo zrevidovaných makroekonomických ukazovateľov takisto vyplýva, že spoločnosti počas tohto obdobia vyňali kapacitu z možného používania, a ku koncu OP spustili proces zatvárania závodov, ktoré už neboli životaschopné. K zvýšeniu kapacity na úrovni jednotlivých spoločností takisto dochádza najmä z dôvodu rozšírenia závodov na výrobu bionafty tzv. „druhej generácie“, kde sa vyrába z odpadových olejov alebo hydrogenovaných rastlinných olejov. Výrobné odvetvie Únie sa teda nachádzalo a stále sa nachádza v procese racionalizácie svojej kapacity s cieľom splniť požiadavky Únie.
(171)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa kapacity výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 137 až 140 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.6. Nedostatočný prístup k surovinám a vertikálna integrácia
(172)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa prístupu k surovinám, odôvodnenia 141 až 142 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.7. Dvojité započítanie
(173)
Odôvodnenia 143 až 146 dočasného nariadenia sa týkali tvrdenia, že systém „dvojitého započítania“, pri ktorom sa bionafta vyrobená z odpadových olejov v niektorých členských štátoch započítava dvakrát v rámci povinného zmiešavania, spôsobila výrobnému odvetviu Únie ujmu, alebo minimálne tým výrobcom Únie, ktorí vyrábajú bionaftu z panenských olejov.
(174)
Jedna zainteresovaná strana uviedla pripomienku jedného výrobcu Únie, že počas roka 2011 prišiel o predaj ostatným výrobcom, ktorí vyrábali bionaftu s nárokom na dvojité započítanie.
(175)
Negatívny vplyv na tohto jedného výrobcu bol však obmedzený, dočasný a relevantný len pre časť obdobia prešetrovania, keďže systém dvojitého započítavania v členskom štáte, v ktorom sa spoločnosť nachádza, bol prijatý až v septembri 2011. Vzhľadom na to, že finančná výkonnosť spoločností zaradených do vzorky sa po septembri 2011 znížila, a táto spoločnosť bola zahrnutá do vzorky, dvojité započítavanie nemožno považovať za zdroj ujmy.
(176)
Keďže výrobné odvetvie Únie sa skladá z oboch spoločností, ktoré vyrábajú bionaftu z odpadových olejov a ktoré v niektorých členských štátoch využívajú dvojité započítavanie, ako aj zo spoločností vyrábajúcich bionaftu z panenských olejov, pohyb v dopyte zostáva v rámci výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na obmedzenú ponuku použitých olejov potrebných na výrobu dvakrát započítavanej bionafty je výrazné zvýšenie výroby dvakrát započítavanej bionafty zložité. Stále preto existuje veľký dopyt po bionafte prvej generácie. Počas obdobia prešetrovania sa nezistil žiaden významný dopyt po bionafte s nárokom na dvojité započítavanie, čím sa potvrdilo, že dvojité započítavanie presúva dopyt v rámci výrobného odvetvia Únie a nevytvára dopyt po dovoze. Komisia nezískala od zainteresovanej strany žiadne údaje, ktoré by preukázali, že dvakrát započítavaná bionafta spôsobila pokles ceny bionafty z panenského oleja počas posudzovaného obdobia. Z týchto údajov v skutočnosti vyplýva, že dvakrát započítavaná bionafta má na rozdiel od bionafty vyrobenej z panenského oleja, ktorého cena súvisí s minerálnou naftou, malú cenovú prirážku.
(177)
Pokles výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ktoré sa skladá z oboch druhov výrobcov, nemožno pripísať systému dvojitého započítavania, ktorý platí v členských štátoch. Skutočnosť, že spoločnosti zaradené do vzorky vyrábajúce dvakrát započítanú bionaftu vykazujú aj pokles výkonnosti, ako sa uvádza v odôvodnení 145 k dočasnému nariadeniu, dokazuje, že ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom utrpelo celé výrobné odvetvie.
(178)
Viaceré zainteresované strany po konečnom zverejnení tvrdili, že sumy dvakrát započítanej bionafty boli podhodnotené. Množstvá dvakrát započítanej bionafty dostupné na trhu v Únii však boli obmedzené v súvislosti s celkovým predajom bionafty počas obdobia prešetrovania. Ak by okrem toho v členskom štáte bol v platnosti režim dvojitého započítavania, bionafta spôsobilá na dvojité započítavanie by bola vyrobená v Únii, a preto by dopyt po nej zostal v rámci výrobného odvetvia Únie. Neboli predložené žiadne nové dôkazy, ktoré by zmenili tento záver.
(179)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa regulačných faktorov, odôvodnenia 143 až 146 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.8. Iné regulačné faktory
(180)
Odôvodnenia 147 až 153 dočasného nariadenia sa týkajú tvrdení zainteresovaných strán, že obmedzenia v členských štátoch, ako sú systémy kvót a daňové režimy, boli určené na obmedzenie dovozu z príslušných krajín, čo znamená, že akákoľvek ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie, najmä v niektorých členských štátoch, nemohla byť spôsobená dovozom.
(181)
Tieto tvrdenia boli predbežne zamietnuté, okrem iného preto, že k dumpingovému dovozu z príslušných krajín dochádza vo väčšine členských štátov. Okrem toho by sa tento dovoz po dovezení do jedného členského štátu mohol prepraviť a predávať aj v iných členských štátoch.
(182)
Jedna zainteresovaná strana poukázala na malé množstvo argentínskej bionafty preclenej prostredníctvom francúzskej colnej kontroly v roku 2011, ako aj na malé množstvo, ktoré bolo v tom istom období deklarované ako dovoz do Nemecka.
(183)
Po prvé, ako už bolo vysvetlené, bionafta preclená v jednom členskom štáte sa môže predávať v inom členskom štáte, v dôsledku čoho sú tieto údaje nespoľahlivé. Po druhé, spoločnosti zaradené do vzorky vo Francúzsku a Nemecku boli schopné preukázať cenovú konkurenciu medzi svojou výrobou a dovozom z príslušných krajín a ujmu, ktorú v dôsledku toho utrpeli.
(184)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že zrušenie systémov navrhnutých v prospech odvetvia výroby bionafty v mnohých členských štátoch znížilo príjmy spoločností vyrábajúcich bionaftu počas posudzovaného obdobia, čo spôsobilo ujmu. Poukazuje najmä na postupné rušenie daňových stimulov vo Francúzsku a dane z ekologických palív v Nemecku.
(185)
Medzi týmito zmenami a zhoršením finančnej výkonnosti výrobného odvetvia však nie je žiadna zrejmá časová zhoda. Mnohé z týchto stimulov boli zamerané na používateľov bionafty, nie na výrobcov, pričom väčšina z nich bola počas OP ešte stále platná. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že zmeny politiky členských štátov, ktoré museli vykonať a ktoré viedli k požiadavkám povinného zmiešavania, spôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu.
(186)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca zaznamenal prebiehajúce šetrenie vedené GR pre hospodársku súťaž vo veci údajne skreslených cien olejov a biopalív, ktoré mali prispievatelia poskytnúť spoločnosti Platts, ktorá spracováva cenové hodnotenia, a požadoval, aby sa predmet tohto vyšetroval za možnú príčinu ujmy. Toto tvrdenie bolo odmietnuté, keďže vyšetrovanie stále prebieha a žiadne výsledky ešte neboli zverejnené.
(187)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa politík členských štátov, odôvodnenia 147 až 153 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Záver o príčinnej súvislosti
(188)
Dovoz príslušného výrobku z príslušných krajín bol počas OP dumpingový a viedol k zníženiu predaja výrobného odvetvia Únie. To znamená jasnú časovú zhodu medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz priamo konkuroval výrobe výrobného odvetvia Únie, ktoré v dôsledku toho zaznamenalo pokles ziskovosti a podielu na trhu počas posudzovaného obdobia. Aj keď je možné, že ostatné uvedené faktory do určitej miery ovplyvnili výkonnosť výrobného odvetvia Únie, faktom zostáva, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobuje výrobnému odvetviu Únie ujmu.
(189)
Na zmenu záveru o tom, že vplyv ostatných faktorov, posudzovaných jednotlivo alebo ako celok, neviedol k narušeniu príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, neboli predložené žiadne nové dôkazy. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa záveru o príčinnej súvislosti, odôvodnenia 154 až 157 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(190)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 159 až 161 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Záujem dovozcov a obchodníkov, ktorí nie sú prepojení
(191)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že navrhované clá by mali negatívny vplyv na dovozcov a obchodníkov, ale svoje tvrdenia nepodložil žiadnymi dôkazmi. Vo svojom tvrdení uvádzal pravý opak, a to, že táto povinnosť by sa mohla preniesť na používateľov a spotrebiteľov vo vyšších cenách, čo by pravdepodobne nemalo na dovozcov a obchodníkov žiadny vplyv.
(192)
Ostatní dovozcovia alebo obchodníci s bionaftou nepredložili po uverejnení dočasných opatrení žiadne pripomienky.
(193)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie nové pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov/obchodníkov, odôvodnenia 162 až 163 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(194)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že navrhované clá by viedli k zvýšeniu ceny bionafty, čím by znížili motiváciu spotrebiteľov kupovať vozidlá s pohonom na biopalivá.
(195)
Toto tvrdenie sa zamieta. Hlavné použitie bionafty je jej vmiešanie do minerálnej nafty určenej na predaj spotrebiteľom, aby nemusia kupovať špeciálne vozidlo s pohonom na čisté biopalivá.
(196)
Napriek tomu, že by sa cena prvku bionafty zvýšila, keby sa bionafta dovážala z Argentíny alebo Indonézie, ako sa uvádza v dočasnom nariadení, vzhľadom na to, že podiel bionafty v nafte predávanej spotrebiteľom je nízky, zvýšenie ceny by takisto bolo nepatrné a spotrebitelia by ho ani nezaregistrovali.
(197)
Ako je uvedené vyššie, očakáva sa, že možné dôsledky týchto opatrení na konečnú spotrebiteľskú cenu nafty budú malé a neohrozia ciele smernice o obnoviteľnej energii.
(198)
Žiadni používatelia alebo spotrebitelia či skupiny alebo združenia zastupujúce používateľov alebo spotrebiteľov nepredložili pripomienky k dočasnému nariadeniu.
(199)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu spotrebiteľov, odôvodnenia 164 až 166 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Záujem dodávateľov surovín
(200)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu dodávateľov surovín, odôvodnenia 167 až 169 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. Záver o záujme Únie
(201)
Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by zmenili analýzu záujmov Únie, ako sa uvádza v dočasnom nariadení, a preto je uloženie opatrení naďalej v záujme Únie. Z toho dôvodu sa odôvodnenia 170 až 171 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
H. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(202)
Niektoré zainteresované strany spochybnili používanie 15 % ako cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, stanoveného v odôvodnení 175 dočasného nariadenia, a uviedli, že ide o nereálne vysoké očakávanie pre výrobné odvetvie Únie.
(203)
Väčšina týchto zainteresovaných strán však potom navrhla nahradiť cieľový zisk vo výške 15 % inými údajmi z iného časového obdobia alebo z iných prešetrovaní bez toho, aby vysvetlila, prečo bol jeden časový úsek alebo jedno prešetrovanie vhodnejšie ako druhé.
(204)
Ako už bolo objasnené v dočasnom nariadení, ziskové rozpätie vo výške 15 % bol zisk vyjadrený ako percento obratu, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo bez dumpingového dovozu v rokoch 2004 - 2006. Išlo o posledné obdobie, keď sa podarilo dosiahnuť zisk bez dumpingového dovozu, keďže od roku 2006 k nemu na trhu Únie stále dochádza, najprv z USA a potom z Argentíny a Indonézie.
(205)
Trh s bionaftou v Únii však od obdobia rokov 2004 - 2006 v mnohých oblastiach výrazne dozrel. V rokoch 2004 - 2006 mal dumpingový dovoz zanedbateľný podiel na trhu, pričom ostatný dovoz bol takisto nízky. Počas OP dosahoval podiel dumpingového dovozu na trhu 19 %. Počas obdobia rokov 2004 - 2006 tvorilo výrobné odvetvie Únie 40 spoločností, ktorých počet v súčasnosti vzrástol na viac ako 200, čím sa zvýšila miera hospodárskej súťaže.
(206)
V rokoch 2004 - 2006 výrazne stúpla spotreba, a to z 2 miliónov MT na 5 miliónov MT, pričom v posudzovanom období došlo iba k miernemu zvýšeniu spotreby, a využívanie kapacity, ktoré v rokoch 2004 - 2006 predstavovalo 90 %, dosiahlo počas OP 55 %.
(207)
V dôsledku toho sa považuje za primerané zohľadniť opísaný vývoj na trhu a upraviť cieľový zisk zodpovedajúcim spôsobom tak, aby odrážal zisk, ktorý by výrobné odvetvie Únie mohlo za súčasných trhových podmienok dosiahnuť.
(208)
Namiesto percentuálneho zisku sa preto vypočítal skutočný zisk za tieto tri roky v EUR na predanú MT. Za každý rok sa započítal tak, aby sa zohľadnili ceny z roku 2011, a potom sa spriemeroval. Cieľový zisk pre výrobné odvetvie Únie v OP vyjadrený ako percento z obratu je 11,0 %.
(209)
Rozpätie odstránenia ujmy sa preto na tomto základe znovu prepočítalo.
(210)
Na základe konečného zverejnenia v súvislosti s výpočtom rozpätia ujmy jedna zúčastnená strana tvrdila, že dovozné clo vo výške 5,1 %, ktorému podlieha dezodorizovaný palmový olej dovážaný do Únie. by malo byť vyňaté z výrobných nákladov výrobcov v Únii, ktorí dovážajú palmový olej, a preto by malo byť zohľadnené. Tento argument sa odmieta, keďže táto daň predstavuje náklady pre výrobcov v Únii, ktorí dovážajú palmový olej a preto by mala byť zohľadnená.
(211)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca spochybnil výpočet cieľového zisku výrobného odvetvia Únie a použitie údajov z rokov 2004 až 2006 a následne navrhol, aby sa na výpočet cieľového zisku použili údaje len za rok 2004. Pri predchádzajúcom prešetrovaní v prípade dovozu zo Spojených štátov sa však zistilo, že priemer za tri roky bol oveľa presnejší ako údaje len za rok 2004. Neboli predložené žiadne argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.
(212)
Na základe konečného zverejnenia žiadatelia argumentovali, že by mal byť zachovaný cieľový zisk 15 %, ako bol navrhnutý v predbežnej fáze. Argumenty, ktoré predložili žiadatelia, však nesúvisia s účelom, na ktorý má byť cieľový zisk stanovený, t. j. že má predstavovať zisk, ktorý by bol dosiahnutý výrobným odvetvím Únie, pokiaľ by neexistovali dumpingové dovozy. Ich argument bol preto zamietnutý.
(213)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, metodika opísaná v odôvodneniach 176 až 177 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
2. Konečné opatrenia
(214)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni nižšieho zo zistených rozpätí dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(215)
Sadzby antidumpingového cla sa stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a dumpingových rozpätí. V dôsledku toho sú konečné sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, pred uhradením cla:
Krajina
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba anti-dumpingového cla
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(216,64 EUR)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(239,35 EUR)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(237,05 EUR)
Všetky ostatné spoločnosti
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Indonézia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(76,94 EUR)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(151,32 EUR)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(145,14 EUR)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(174,91 EUR)
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(166,95 EUR)
Všetky ostatné spoločnosti
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(178,85 EUR)
(216)
Keďže sa však antidumpingové clo bude uplatňovať aj na zmesi, ktoré obsahujú bionaftu (úmerne k ich hmotnostnému obsahu bionafty), ako aj na čistú naftu, z hľadiska správneho výberu cla colnými orgánmi členských štátov bude presnejšie a vhodnejšie vyjadriť toto clo vo forme pevne stanovených súm v EUR na tonu čistej hmotnosti a uplatňovať tieto sumy na dovezenú čistú bionaftu alebo na podiel bionafty v zmiešanom produkte.
(217)
V odôvodnení 183 dočasného nariadenia sa uvádza, že dovoz bionafty z príslušných krajín podlieha registrácii, takže v prípade potreby by sa clá mohli vyberať 90 dní pred zavedením dočasných opatrení.
(218)
Tento výber ciel z evidovaných výrobkov je možný len v prípade, že sú splnené podmienky stanovené v článku 10 ods. 4 základného nariadenia. Kontrolou štatistík, týkajúcich sa dovozu, sa zistilo, že pred zavedením dočasných opatrení nedošlo k ďalšiemu podstatnému rastu dovozu, ale že dovoz významne poklesol. Podmienky teda nie sú splnené, a preto sa nebudú vyberať clá z registrovaného dovozu.
(219)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda vzťahujú výhradne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu využiť a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(220)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(221)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii a konečný výber súm zabezpečených dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(222)
Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti zohľadnili.
3. Záväzky
(223)
Dvaja indonézski vyvážajúci výrobcovia ponúkli podobné cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Je potrebné poznamenať, že vzhľadom na výrazné rozdiely v cenách surovín sa tento výrobok nepovažuje za výrobok vhodný na účely pevne stanoveného cenového záväzku. V tejto súvislosti obidve spoločnosti navrhli, aby minimálne dovozné ceny boli pravidelne indexované v závislosti od pohybu ceny surového palmového olej prostredníctvom uplatnenia koeficientu na náklady na túto surovinu.
(224)
V súvislosti s ponukou dvoch vyvážajúcich výrobcov je potrebné poznamenať, že na to, aby bolo možné vytvoriť zmysluplne indexované minimálne dovozné ceny, je potrebné zohľadniť viacero dodatočných parametrov, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu a dokazujú volatilitu na trhu s bionaftou. Trh s bionaftou je do značnej miery volatilný a obchodovanie s bionaftou je ovplyvnené viacerými dodatočnými faktormi, ako napríklad komplexnosťou systému obchodovania s bionaftou, cenovými rozdielmi medzi benzínom a bionaftou, volatilitou a vývojom na trhu s rastlinnými olejmi a vzájomnou závislosťou rôznych druhov rastlinných olejov ako aj vývojom výmenného kurzu amerického dolára a eura. Tieto faktory by si vyžadovali veľmi komplexnú, viacnásobnú dennú indexáciu na to, aby boli použiteľné. Ponúkaná indexácia len na základe cien surového palmového oleja na mesačnom základe sa považuje za nevhodnú a nedosiahne žiadaný výsledok.
(225)
Okrem toho boli zistené značné riziká v súvislosti s krížovou indexáciou týchto indonézskych vývozcov a ich zákazníkov, keďže okrem bionafty sa do Únie vyvážajú aj iné výrobky, ako aj vzhľadom na bežnú prax v tomto obchodovaní spočívajúcu v úverových a swapových operáciách medzi jednotlivými spoločnosťami v súvislosti s bionaftou, surovým palmovým olejom alebo inými výrobkami.
(226)
Vzhľadom na uvedené faktory je účinné vykonanie a monitorovanie záväzkov mimoriadne zaťažujúce, ak nie neuskutočniteľné. Preto na základe uvedených dôvodov tieto ponúknuté záväzky nemôžu byť prijaté.
4. Konečný výber dočasných antidumpingových ciel
(227)
Na základe konečného zverejnenia jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v predbežnej fáze došlo k určitým chybám vo výpočtoch dumpingových rozpätí a v neprítomnosti týchto chýb by dumpingové rozpätia boli de minimis. V dôsledku toho táto zainteresovaná strana žiadala, aby sa neuložili žiadne predbežné antidumpingové clá. Toto tvrdenie musí byť odmietnuté, keďže konečné antidumpingové clo je jasne vyššie ako predbežné clo.
(228)
Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz monoalkyl esterov mastných kyselín a/alebo parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou nefosílneho pôvodu, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 ad 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), a ktoré pochádzajú z Argentíny a Indonézie.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Colná sadzba v EUR na netto tonu
Doplnkový kód TARIC
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
216,64
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
239,35
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
245,67
B784
Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
237,05
B785
Všetky ostatné spoločnosti
245,67
B999
Indonézia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
174,91
B789
Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
166,95
B790
Všetky ostatné spoločnosti
178,85
B999
3. Antidumpingové clo na zmesi sa uplatňuje v závislosti od pomeru v zmesi na základe hmotnosti celkového obsahu monoalkyl esterov mastných kyselín a parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (obsah bionafty).
4. V prípadoch, keď bol tovar pred prepustením do voľného obehu poškodený, a preto sa skutočne zaplatená alebo splatná cena na určenie colnej hodnoty pomerne rozdelí podľa článku 145 nariadenia (EHS) č. 2454/93 (13), suma antidumpingového cla vypočítaná na vyššie stanovené sumy sa zníži o sa zníži o percentá, ktoré zodpovedajú pomernému rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.
5. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 490/2013 na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii sa vyberú s konečnou platnosťou.
Článok 3
V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Argentíne alebo Indonézii poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2011 do 30. júna 2012),
-
nie je prepojený so žiadnym vývozcom ani výrobcom v Argentíne alebo Indonézii, ktorí podliehajú opatreniam uloženým týmto nariadením,
-
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého boli uložené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba príslušnej krajiny.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. novembra 2013