РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1622/2006/ES
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 5 prvú zarážku,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanoviská Výboru regiónov (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) má za cieľ čoraz užšie spojenectvo medzi národmi Európy a zveruje Únii okrem iného úlohu prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov pri rešpektovaní ich národnej a regionálnej rozmanitosti a súčasnom zdôrazňovaní spoločného kultúrneho dedičstva. Únia v tejto súvislosti podľa potreby podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov zameranú na lepšie spoznanie a šírenie kultúry a histórie európskych národov.
(2)
V oznámení Komisie z 10. mája 2007 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete, ktoré podporila Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 (3) a Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 (4), sa stanovujú ciele budúcich činností Únie v oblasti kultúry. Tieto činnosti by mali podporovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, kultúru ako katalyzátor tvorivosti v súlade s rámcom pre rast a zamestnanosť a kultúru ako dôležitý prvok v medzinárodných vzťahoch Únie.
(3)
Dohovor Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a ktorého je Únia zmluvnou stranou, si kladie za cieľ chrániť a podporovať kultúrnu rozmanitosť, podnecovať medzikultúrnosť a zvyšovať povedomie o hodnote kultúrnej rozmanitosti na miestnej, národnej i medzinárodnej úrovni.
(4)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) sa ustanovila činnosť na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnotení Európskych hlavných miest kultúry, ako aj z verejných konzultácií o budúcnosti tejto akcie po roku 2019 vyplynulo, že sa postupne stala jednou z najambicióznejších kultúrnych iniciatív v Európe, ako aj jednou z tých, ktoré európski občania najviac oceňujú. Mala by sa preto vytvoriť nová akcia na obdobie rokov 2020 - 2033.
(6)
K pôvodným cieľom Európskych hlavných miest kultúry, ktorými bolo vyzdvihnúť bohatstvo a rozmanitosť európskych kultúr a črty týchto kultúr, ako aj podporiť lepšie vzájomné porozumenie medzi európskymi občanmi, pridali postupne mestá, ktoré sú držiteľmi titulu Európske hlavné mesto kultúry (ďalej len „titul“), prostredníctvom pákového efektu titulu nový rozmer, a to podnietenie ich všeobecnejšieho rozvoja v súlade s ich príslušnými stratégiami a prioritami.
(7)
Ciele akcie ustanovenej týmto rozhodnutím by mali byť v úplnom súlade s cieľmi programu Kreatívna Európa ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 (6) zameraného na ochranu, rozvoj a podporu európskej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, podporu európskeho kultúrneho dedičstva a posilnenie konkurencieschopnosti európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov, najmä audiovizuálneho sektora, s cieľom podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Dosahovanie týchto cieľov by malo tiež pomáhať prehlbovať pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru a stimulovať medzikultúrny dialóg a vzájomné porozumenie.
(8)
V záujme dosiahnutia týchto cieľov je dôležité, aby sa mestá, ktoré sú držiteľmi titulu, snažili rozvíjať prepojenie na jednej strane medzi svojimi kultúrnymi a kreatívnymi sektormi a na strane druhej medzi sektormi, ako je vzdelávanie, výskum, životné prostredie, mestský rozvoj alebo kultúrny cestovný ruch. Skúsenosti z minulosti predovšetkým ukázali, že Európske hlavné mestá kultúry majú potenciál podnecovať miestny rozvoj a kultúrny cestovný ruch, ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu - nový politický rámec pre európsky cestovný ruch, ktoré Rada uvítala vo svojich záveroch z 12. októbra 2010 a Európsky parlament podporil vo svojom uznesení z 27. septembra 2011 (7).
(9)
Tiež je dôležité, aby sa mestá, ktoré sú držiteľmi titulu, snažili podporovať sociálne začlenenie a rovnosť príležitostí a aby urobili maximum pre to, aby boli do prípravy a realizácie kultúrneho programu čo najviac zapojené všetky zložky občianskej spoločnosti s osobitným dôrazom na mladých ľudí a marginalizované a znevýhodnené skupiny.
(10)
Z hodnotení a verejných konzultácií tiež presvedčivo vyplýva, že Európske hlavné mestá kultúry majú veľa výhod, pokiaľ sa starostlivo naplánujú. Ostávajú naďalej predovšetkým kultúrnou iniciatívou, môžu však priniesť aj významné sociálne a ekonomické výhody, najmä ak sa začlenia do dlhodobej rozvojovej stratégie pre dané mesto orientovanej na kultúru.
(11)
Akcia Európske hlavné mestá kultúry je aj veľkou výzvou. Usporiadať celoročný program kultúrnych aktivít je náročné, pričom niektorým mestám, ktoré boli držiteľmi titulu, sa podarilo využiť potenciál titulu viac ako iným. Preto by sa mala táto akcia posilniť tak, aby sa darilo potenciál titulu čo najlepšie využiť všetkým mestám.
(12)
Titul by mal byť naďalej obmedzený na mestá bez ohľadu na ich veľkosť, ale v záujme oslovenia širšej verejnosti a rozšírenia vplyvu by dané mestá mali mať naďalej, rovnako ako predtým, možnosť zapojiť aj okolitú oblasť.
(13)
Udelenie titulu by sa malo naďalej zakladať na osobitne vytvorenom kultúrnom programe, ktorý by mal mať výrazný európsky rozmer. Tento kultúrny program by mal byť súčasťou dlhodobej stratégie s udržateľným vplyvom na miestny hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj.
(14)
Dvojfázové výberové konanie založené na chronologickom zozname členských štátov, ktoré uskutočňuje skupina nezávislých odborníkov, sa ukázalo byť spravodlivé a transparentné. Toto výberové konanie umožnilo mestám zlepšiť kvalitu ich žiadostí v období medzi predbežným a konečným výberom na základe odborných rád tejto skupiny odborníkov a zabezpečilo rovnomerné rozmiestnenie titulu v rámci všetkých členských štátov. Odborníci by sa mali nahrádzať postupne, aby sa zachovala kontinuita akcie Európske hlavné mestá kultúry a aby sa predišlo strate skúseností a know-how, ku ktorej by došlo pri súčasnom nahradení všetkých odborníkov.
(15)
Tým, že sa členským štátom umožní vymenovať najviac dvoch odborníkov za členov skupiny odborníkov vykonávajúcej postupy výberu a monitorovania, by malo byť naďalej zaručené využitie odborných poznatkov členských štátov.
(16)
Kritériá výberu by mali byť jednoznačnejšie, aby kandidátske mestá lepšie usmernili, pokiaľ ide o ciele a požiadavky, ktoré majú spĺňať, aby získali titul. Tieto kritériá by zároveň mali byť ľahšie merateľné, aby pomohli skupine odborníkov pri výbere a monitorovaní miest. V tejto súvislosti by sa mal klásť osobitný dôraz na plány kandidátskych miest zamerané na činnosti spojené s odkazom akcie do budúcnosti, ktoré sú súčasťou dlhodobej stratégie politiky v oblasti kultúry, ktorá môže viesť k udržateľnému kultúrnemu, hospodárskemu a sociálnemu vplyvu.
(17)
Kandidátske mestá by mali v náležitých prípadoch preskúmať, či môžu požiadať o využitie finančnej podpory z programov a fondov Únie.
(18)
Prípravná fáza medzi vymenovaním mesta a rokom titulu je nesmierne dôležitá pre úspech akcie Európske hlavné mestá kultúry. Zainteresované strany sa v širokej miere zhodujú, že sprievodné opatrenia zavedené rozhodnutím č. 1622/2006/ES sú pre dané mestá veľmi užitočné. Tieto opatrenia by sa mali ďalej rozvíjať, najmä prostredníctvom častejších monitorovacích stretnutí a návštev skupiny odborníkov v mestách a ešte intenzívnejšou výmenou skúseností medzi mestami, ktoré boli, sú a budú držiteľmi tohto titulu, ako aj kandidátskymi mestami. Vymenované mestá by mohli nadväzovať ďalšie vzťahy aj s inými mestami, ktoré sú držiteľmi titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriovej, vytvorená na základe rozhodnutia č. 1622/2006/ES, získala výraznú symbolickú hodnotu, ktorá značne presahuje skutočnú výšku ceny, ktorú Komisia udeľuje. Mali by sa však sprísniť a vyjasniť podmienky vyplácania tejto peňažnej ceny, aby sa zabezpečilo splnenie záväzkov vymenovanými mestami.
(20)
Je dôležité, aby dotknuté mestá vo všetkých svojich komunikačných materiáloch jasne uvádzali, že akcia ustanovená týmto rozhodnutím je akciou Únie.
(21)
Hodnotenia minulých Európskych hlavných miest kultúry vypracované Komisiou na základe údajov zozbieraných na miestnej úrovni, nemohli poskytnúť základné údaje o vplyve titulu. Preto by hlavnými účastníkmi hodnotiaceho procesu mali byť samotné mestá.
(22)
Skúsenosti z minulosti ukázali, že účasť kandidátskych krajín môže pomôcť pri ich zbližovaní s Úniou prostredníctvom zdôrazňovania spoločných aspektov európskych kultúr. Na akcii ustanovenej týmto rozhodnutím by sa preto po roku 2019 mali mať možnosť zúčastniť kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny.
(23)
V záujme rovnocennosti s mestami v členských štátoch by sa však mestá z kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín mali môcť v období, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a to v rokoch 2020 až 2033, zapojiť iba do jednej súťaže o titul. Okrem toho by sa z rovnakých dôvodov rovnocennosti s členskými štátmi malo každej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine umožniť hostiť titul iba raz počas daného obdobia.
(24)
Rozhodnutie č. 1622/2006/ES by sa malo zrušiť. Jeho ustanovenia by sa však mali naďalej uplatňovať na všetky mestá, ktoré už boli vymenované alebo ktoré sú v procese vymenovania do roku 2019.
(25)
Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to chrániť a podporovať rozmanitosť kultúr v Európe, zdôrazňovať ich spoločné črty a posilňovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov najmä vzhľadom na potrebu spoločných, jasných a transparentných kritérií a postupov na výber a monitorovanie, ako aj na potrebu intenzívnej koordinácie medzi členskými štátmi, ale z dôvodu rozsahu a očakávaných účinkov akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Ustanovenie akcie
Týmto sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (ďalej len „akcia“).
Článok 2
Ciele
1. Akcia má tieto všeobecné ciele:
a)
chrániť a podporovať rozmanitosť kultúr v Európe a zdôrazňovať ich spoločné črty, ako aj zvyšovať medzi občanmi pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru;
b)
posilňovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest v súlade s ich príslušnými stratégiami a prioritami.
2. Akcia má tieto osobitné ciele:
a)
rozšíriť rozsah, rozmanitosť a európsky rozmer kultúrnej ponuky v mestách, a to aj prostredníctvom nadnárodnej spolupráce;
b)
rozšíriť prístup ku kultúre a účasť na nej;
c)
posilniť kapacitu kultúrneho sektora a jeho prepojenia s ostatnými sektormi;
d)
zvýšiť medzinárodnú popularitu miest prostredníctvom kultúry.
Článok 3
Prístup k akcii
1. Do súťaže o titul sa zapájajú mestá, ktoré môžu zapojiť aj svoje okolité oblasti.
2. Počet miest, ktoré sú držiteľmi titulu, nesmie v danom roku (ďalej len „rok titulu“) prevýšiť tri.
Titul sa každý rok udeľuje najviac jednému mestu v každom z dvoch členských štátov uvedených v harmonograme, ktorý sa nachádza v prílohe (ďalej len „harmonogram“), a v príslušných rokoch len jednému mestu z kandidátskej krajiny alebo potenciálnej kandidátskej krajiny alebo jednému mestu z krajiny, ktorá pristupuje k Únii za okolností uvedených v odseku 5.
3. Mestá v členských štátoch majú nárok držať titul jeden rok podľa poradia členských štátov uvedeného v harmonograme.
4. Mestá v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, ktoré sa zúčastňujú na programe Kreatívna Európa alebo na následných programoch Únie podporujúcich kultúru ku dňu uverejnenia výzvy na predkladanie žiadostí uvedenej v článku 10 ods. 2, sa môžu uchádzať o titul na jeden rok v rámci otvorenej súťaže organizovanej každý tretí rok v súlade s harmonogramom.
Mestá v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách sa v období od roku 2020 do roku 2033 môžu zapojiť len do jednej súťaže.
Každej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine sa povoľuje hostiť titul iba raz počas obdobia rokov 2020 až 2033.
5. Krajina, ktorá pristúpi k Únii po 4. máji 2014, ale pred 1. januárom 2027, má nárok hostiť titul sedem rokov po jej pristúpení podľa pravidiel a postupov uplatniteľných na členské štáty. Harmonogram sa zodpovedajúcim spôsobom aktualizuje. Krajina, ktorá k Únii pristúpi 1. januára 2027 alebo po 1. januári 2027, nemá nárok zúčastniť sa na akcii ako členský štát.
V rokoch, v ktorých sú podľa harmonogramu držiteľmi titulu už tri mestá, majú však mestá v krajinách uvedených v prvom pododseku nárok na držbu titulu až v ďalšom dostupnom roku v harmonograme, a to v poradí pristúpenia týchto krajín.
Ak sa mesto z krajiny uvedenej v prvom pododseku predtým zapojilo do súťaže pre kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, nesmie sa zapojiť do žiadnej následnej súťaže pre členské štáty. V prípade, že v období rokov 2020 až 2033 mesto z takejto krajiny už bolo vymenované za držiteľa titulu v súlade s odsekom 4, táto krajina nemá po svojom pristúpení nárok organizovať súťaž ako členský štát počas uvedeného obdobia.
Ak k Únii k rovnakému dňu pristúpi viac ako jedna krajina a ak medzi týmito krajinami neexistuje dohoda o poradí účasti na akcii, Rada zorganizuje žrebovanie.
Článok 4
Žiadosť
1. Komisia na základe kritérií stanovených v článku 5 vypracuje spoločný formulár žiadosti, ktorý použijú všetky kandidátske mestá.
Ak kandidátske mesto zapojí svoju okolitú oblasť, žiadosť sa podáva v mene uvedeného mesta.
2. Každá žiadosť musí vychádzať z kultúrneho programu so silným európskym rozmerom.
Kultúrny program pokrýva rok titulu a tvorí sa osobitne pre titul v súlade s kritériami stanovenými v článku 5.
Článok 5
Kritériá
Kritériá na posudzovanie žiadostí (ďalej len „kritériá“) sa delia do kategórií „príspevok k dlhodobej stratégii“, „európsky rozmer“,„kultúrny a umelecký obsah“, „schopnosť dosiahnuť ciele“, „dosah“ a „riadenie“ takto:
1.
pokiaľ ide o kategóriu „príspevok k dlhodobej stratégii“, do úvahy sa vezmú tieto faktory:
a)
skutočnosť, že v čase podania žiadosti je zavedená kultúrna stratégia kandidátskeho mesta, ktorá pokrýva akciu a zahŕňa plány na zachovanie kultúrnych aktivít po roku titulu;
b)
plány na posilnenie kapacity kultúrnych a kreatívnych sektorov vrátane rozvoja dlhodobých prepojení medzi kultúrnymi, hospodárskymi a sociálnymi sektormi v kandidátskom meste;
c)
predpokladaný dlhodobý kultúrny, sociálny a hospodársky vplyv, ktorý by mal titul na kandidátske mesto, vrátane mestského rozvoja;
d)
plány monitorovania a hodnotenia vplyvu titulu na kandidátske mesto a plány šírenia výsledkov hodnotenia;
2.
pokiaľ ide o kategóriu „európsky rozmer“, posúdia sa tieto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností podporujúcich kultúrnu rozmanitosť Európy, medzikultúrny dialóg a väčšie vzájomné porozumenie medzi európskymi občanmi;
b)
rozsah a kvalita činností zdôrazňujúcich spoločné aspekty európskych kultúr, dedičstva a histórie, ako aj európsku integráciu a aktuálne európske témy;
c)
rozsah a kvalita činností, na ktorých sa zúčastňujú európski umelci, spolupráca s prevádzkovateľmi alebo mestami v rôznych krajinách, podľa okolností vrátane miest, ktoré sú držiteľmi titulu, a nadnárodné partnerstvá;
d)
stratégia na vzbudenie záujmu širokej európskej a medzinárodnej verejnosti;
3.
pokiaľ ide o kategóriu „kultúrny a umelecký obsah“, posúdia sa tieto faktory:
a)
jasná a ucelená umelecká vízia a stratégia kultúrneho programu;
b)
zapojenie miestnych umelcov a kultúrnych organizácií do tvorby a realizácie kultúrneho programu;
c)
rozsah a rozmanitosť navrhovaných činností a ich celková umelecká kvalita;
d)
schopnosť skombinovať miestne kultúrne dedičstvo a tradičné formy umenia s novými, inovačnými a experimentálnymi kultúrnymi prejavmi;
4.
pokiaľ ide o kategóriu „schopnosť dosiahnuť ciele“, kandidátske mestá preukazujú, že:
a)
žiadosť sa opiera o širokú a výraznú politickú podporu a udržateľné záväzky zo strany miestnych, regionálnych a národných orgánov;
b)
kandidátske mesto má alebo bude mať primeranú a životaschopnú infraštruktúru na držbu titulu;
5.
pokiaľ ide o kategóriu „dosah“, posúdia sa tieto faktory:
a)
zapojenie miestneho obyvateľstva a občianskej spoločnosti do prípravy žiadosti a uskutočnenie akcie;
b)
vytvorenie nových a udržateľných príležitostí pre účasť širokého spektra občanov na kultúrnych činnostiach, najmä mladých ľudí, dobrovoľníkov a marginalizovaných a znevýhodnených osôb vrátane menšín, pričom osobitná pozornosť sa venuje osobám so zdravotným postihnutím a starším osobám, pokiaľ ide o dostupnosť týchto činností;
c)
celková stratégia rozvoja publika, a najmä prepojenie so vzdelávaním a účasťou škôl;
6.
pokiaľ ide o kategóriu „riadenie“, posúdia sa tieto faktory:
a)
uskutočniteľnosť stratégie získavania finančných prostriedkov a navrhovaného rozpočtu, čo podľa okolností zahŕňa aj plány žiadať o finančnú podporu z programov a fondov Únie, a pokryje prípravnú fázu, rok titulu, hodnotenie a zabezpečenie činností spojených s odkazom akcie do budúcnosti, a plán pre nepredvídané udalosti;
b)
predpokladaná štruktúra riadenia a realizácie na uskutočnenie akcie, ktorá zahŕňa okrem iného nadviazanie vhodnej spolupráce medzi miestnymi orgánmi a realizačnou štruktúrou vrátane umeleckého tímu;
c)
postupy menovania generálnych a umeleckých riaditeľov a ich polí pôsobnosti;
d)
či marketingová a komunikačná stratégia je komplexná a zdôrazňuje skutočnosť, že akcia je akciou Únie;
e)
či realizačná štruktúra má zamestnancov s primeranými zručnosťami a skúsenosťami v oblasti plánovania, riadenia a realizácie kultúrneho programu počas roka titulu.
Článok 6
Skupina odborníkov
1. Zriadi sa skupina nezávislých odborníkov (ďalej len „skupina odborníkov“) na vykonávanie postupov výberu a monitorovania.
2. Skupina odborníkov pozostáva z 10 odborníkov vymenovaných inštitúciami a orgánmi Únie (ďalej len „európski odborníci“) v súlade s odsekom 3.
3. Po zorganizovaní otvorenej výzvy na vyjadrenie záujmu Komisia navrhne užší výber potenciálnych európskych odborníkov.
Európsky parlament, Rada a Komisia vyberú z tohto užšieho výberu po troch odborníkov, ktorých vymenujú v súlade so svojimi príslušnými postupmi.
Výbor regiónov vyberie z užšieho výberu jedného odborníka a vymenuje ho v súlade so svojimi postupmi.
Každá z týchto inštitúcií a orgánov Únie sa výberom európskych odborníkov usiluje zabezpečiť v celkovom zložení skupiny odborníkov komplementárnosť spôsobilostí, vyvážené geografické zastúpenie a rodovú rovnováhu.
4. K európskym odborníkom má na účely výberu a monitorovania mesta z členského štátu navyše príslušný členský štát nárok vymenovať najviac dvoch odborníkov do skupiny odborníkov v súlade s vlastnými postupmi a po porade s Komisiou.
5. Všetci odborníci musia:
a)
byť občanmi Únie;
b)
byť nezávislí;
c)
mať bohaté skúsenosti a odborné poznatky:
i)
v kultúrnom sektore;
ii)
v oblasti kultúrneho rozvoja miest alebo
iii)
s organizáciou udalosti Európske hlavné mesto kultúry alebo medzinárodnej kultúrnej udalosti s podobným rozsahom;
d)
byť schopní venovať primeraný počet pracovných dní ročne práci v skupine odborníkov.
6. Skupina odborníkov si určí svojho predsedu.
7. Európski odborníci sa vymenúvajú na obdobie troch rokov.
Bez ohľadu na prvý pododsek, pokiaľ ide o prvé zriadenie skupiny odborníkov, Európsky parlament vymenúva svojich odborníkov na tri roky, Komisia na dva roky a Rada a Výbor regiónov na jeden rok.
8. Všetci odborníci oznámia akýkoľvek skutočný alebo potenciálny konflikt záujmov v súvislosti s konkrétnym kandidátskym mestom. V prípade takéhoto oznámenia alebo v prípade, že takýto konflikt záujmov vyjde najavo, dotknutý odborník odstúpi a príslušná inštitúcia alebo orgán Únie alebo členský štát nahradí tohto odborníka na zvyšok funkčného obdobia v súlade s príslušným postupom.
Článok 7
Podávanie žiadostí v členských štátoch
1. Každý členský štát je zodpovedný za organizáciu súťaže medzi svojimi mestami v súlade s harmonogramom.
2. Dotknuté členské štáty uverejnia výzvu na predkladanie žiadostí najmenej šesť rokov pred rokom titulu.
Odchylne od prvého pododseku členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mesto, ktoré bude držiteľom titulu v roku 2020, uverejnia túto výzvu čo najskôr po 4. máji 2014.
Každá výzva na predkladanie žiadostí obsahuje formulár žiadosti uvedený v článku 4 ods. 1.
Konečný termín na predkladanie žiadostí kandidátskych miest sa pri každej výzve na predkladanie žiadostí naplánuje najskôr 10 mesiacov po uverejnení výzvy.
3. Dotknuté členské štáty informujú o žiadostiach Komisiu.
Článok 8
Predbežný výber v členských štátoch
1. Najneskôr päť rokov pred rokom titulu každý dotknutý členský štát zvolá skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami organizované na účely predbežného výberu.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mestá, ktoré budú držiteľmi titulu na rok 2020, predĺžiť túto lehotu najviac o jeden rok.
2. Skupina odborníkov sa po zhodnotení žiadostí v súlade s kritériami dohodne na užšom výbere kandidátskych miest a vydá správu o predbežnom výbere zameranú na všetky žiadosti, v ktorej okrem iného uvedie odporúčania pre kandidátske mestá v užšom výbere.
3. Skupina odborníkov predloží svoju správu o predbežnom výbere dotknutým členským štátom a Komisii.
4. Každý dotknutý členský štát formálne schváli užší výber na základe správy skupiny odborníkov.
Článok 9
Výber v členských štátoch
1. Kandidátske mestá v užšom výbere doplnia a zrevidujú svoje žiadosti tak, aby spĺňali kritériá a aby sa v nich zohľadnili odporúčania uvedené v správe o predbežnom výbere, a predložia ich dotknutému členskému štátu, ktorý ich potom zašle Komisii.
2. Najneskôr do deviatich mesiacov po stretnutí zameranom na predbežný výber zvolá každý dotknutý členský štát skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami v užšom výbere zorganizované na účely výberu.
V prípade potreby môže dotknutý členský štát po porade s Komisiou predĺžiť túto deväťmesačnú lehotu o primerané obdobie.
3. Skupina odborníkov posúdi doplnené a revidované žiadosti.
4. Skupina odborníkov vydá v súvislosti so žiadosťami kandidátskych miest v užšom výbere správu o výbere spolu s odporúčaním na vymenovanie najviac jedného mesta v dotknutom členskom štáte.
Správa o výbere obsahuje aj odporúčania pre dotknuté mesto, pokiaľ ide o pokrok, ktorý má dosiahnuť do roka titulu.
Skupina odborníkov predloží správu o výbere dotknutému členskému štátu a Komisii.
5. Bez ohľadu na odsek 4, ak žiadne z kandidátskych miest nespĺňa všetky kritériá, skupina odborníkov môže odporučiť, aby sa v danom roku titul neudelil.
Článok 10
Predbežný výber a výber v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách
1. Komisia zodpovedá za organizáciu súťaže medzi mestami v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách.
2. Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie výzvu na predkladanie žiadostí najmenej šesť rokov pred rokom titulu.
Každá výzva na predkladanie žiadostí obsahuje formulár žiadosti uvedený v článku 4 ods. 1.
Konečný termín na predkladanie žiadostí sa pri každej výzve na predkladanie žiadostí naplánuje najskôr 10 mesiacov po uverejnení výzvy.
3. Skupina odborníkov vykoná predbežný výber miest najmenej päť rokov pred rokom titulu na základe ich príslušných žiadostí. Neorganizuje sa žiadne stretnutie s kandidátskymi mestami.
Skupina odborníkov sa po posúdení žiadostí v súlade s kritériami dohodne na užšom výbere kandidátskych miest a vydá správu o predbežnom výbere zameranú na všetky žiadosti, v ktorej okrem iného uvedie odporúčania pre kandidátske mestá v užšom výbere.
Skupina odborníkov predloží správu o predbežnom výbere Komisii.
4. Kandidátske mestá v užšom výbere doplnia a zrevidujú svoje žiadosti tak, aby spĺňali kritériá a aby sa v nich zohľadnili odporúčania správy o predbežnom výbere, a predložia ich Komisii.
Komisia najneskôr do deviatich mesiacov po stretnutí zameranom na predbežný výber zvolá skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami v užšom výbere zorganizované na účely výberu.
V prípade potreby môže Komisia predĺžiť túto deväťmesačnú lehotu o primerané obdobie.
5. Skupina odborníkov posúdi doplnené a revidované žiadosti.
6. Skupina odborníkov vydá správu o výbere týkajúcu sa žiadostí kandidátskych miest v užšom výbere spolu s odporúčaním na vymenovanie najviac jedného mesta v jednej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine.
Správa o výbere obsahuje aj odporúčania pre dotknuté mesto, pokiaľ ide o pokrok, ktorý má dosiahnuť do roka titulu.
Skupina odborníkov predloží správu o výbere Komisii.
7. Bez ohľadu na odsek 6, ak žiadne z kandidátskych miest nespĺňa všetky kritériá, skupina odborníkov môže odporučiť, aby sa v danom roku titul neudelil.
Článok 11
Vymenovanie
1. Každý dotknutý členský štát vymenuje jedno mesto, ktoré bude držiteľom titulu, a to na základe odporúčaní uvedených v správe skupiny odborníkov o výbere, a toto vymenovanie oznámi Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred rokom titulu.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mestá, ktoré budú držiteľom titulu na rok 2020, predĺžiť túto lehotu najviac o jeden rok.
2. V prípade kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín Komisia vymenuje jedno mesto, ktoré bude držiteľom titulu v príslušných rokoch, a to na základe odporúčaní uvedených v správe skupiny odborníkov o výbere, a toto vymenovanie oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred rokom titulu.
3. K vymenovaniam uvedeným v odsekoch 1 a 2 sa pripojí odôvodnenie vypracované na základe správ skupiny odborníkov.
4. Ak mesto zahŕňa aj okolitú oblasť, vymenovanie sa vzťahuje na mesto.
5. Do dvoch mesiacov od oznámenia vymenovaní uverejní Komisia zoznam miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.
Článok 12
Spolupráca vymenovaných miest
Mestá vymenované na ten istý rok sa snažia rozvíjať prepojenia medzi svojimi kultúrnymi programami, pričom takáto spolupráca sa môže posudzovať v rámci postupu monitorovania stanoveného v článku 13.
Článok 13
Monitorovanie
1. Skupina odborníkov monitoruje prípravu vymenovaných miest na rok titulu a poskytuje im podporu a usmernenie v období od ich vymenovania až po začiatok roka titulu.
2. Na tento účel Komisia zvolá tri monitorovacie stretnutia, na ktorých sa zúčastní skupina odborníkov a vymenované mestá, takto:
a)
tri roky pred rokom titulu;
b)
18 mesiacov pred rokom titulu;
c)
dva mesiace pred rokom titulu.
Dotknutý členský štát alebo kandidátska krajina či potenciálna kandidátska krajina môžu vymenovať pozorovateľa, ktorý sa zúčastní na týchto stretnutiach.
Šesť týždňov pred každým monitorovacím stretnutím predložia vymenované mestá Komisii správy o dosiahnutom pokroku.
Skupina odborníkov zhodnotí počas monitorovacích stretnutí prípravy a poradí vymenovaným mestám s cieľom pomôcť im zostaviť vysokokvalitný kultúrny program a účinnú stratégiu. Skupina odborníkov venuje osobitnú pozornosť odporúčaniam uvedeným v správe o výbere a vo všetkých predchádzajúcich správach o monitorovaní uvedených v odseku 3.
3. Po každom monitorovacom stretnutí vydá skupina odborníkov správu o monitorovaní o stave príprav a o krokoch, ktoré treba uskutočniť.
Skupina odborníkov zašle svoje správy o monitorovaní Komisii, ako aj vymenovaným mestám a dotknutému členskému štátu alebo dotknutej kandidátskej krajine, alebo potenciálnej kandidátskej krajine.
4. Okrem monitorovacích stretnutí môže Komisia kedykoľvek v prípade potreby zorganizovať aj návštevy skupiny odborníkov vo vymenovaných mestách.
Článok 14
Cena
1. Za predpokladu, že sa v rámci príslušného viacročného finančného rámca sprístupnia finančné prostriedky, Komisia môže vymenovanému mestu udeliť peňažnú cenu Meliny Mercouriovej (ďalej len „cena“).
Právne a finančné aspekty ceny sa riešia v rámci príslušných programov Únie na podporu kultúry.
2. Peňažná cena sa vypláca do konca marca roka titulu pod podmienkou, že dotknuté vymenované mesto si naďalej plní záväzky, na ktoré sa zaviazalo vo fáze podávania žiadosti, spĺňa kritériá a zohľadňuje odporúčania uvedené v správach o výbere a o monitorovaní.
Záväzky z fázy podávania žiadosti sa považujú za splnené vymenovaným mestom, ak v programe a stratégii nedošlo medzi fázou podávania žiadosti a rokom titulu k žiadnej podstatnej zmene, a to najmä ak:
a)
sa rozpočet zachoval na takej úrovni, že je možné realizovať vysokokvalitný kultúrny program v súlade so žiadosťou a kritériami;
b)
primerane sa rešpektovala nezávislosť umeleckého tímu;
c)
v konečnej verzii kultúrneho programu sa zachoval dostatočne výrazný európsky rozmer;
d)
v marketingovej a komunikačnej stratégii a komunikačných materiáloch, ktoré vymenované mesto použilo, sa jasne odráža skutočnosť, že akcia je akciou Únie;
e)
uskutočňujú sa plány monitorovania a hodnotenia vplyvu titulu na vymenované mesto.
Článok 15
Praktické opatrenia
Komisia najmä:
a)
zabezpečuje celkovú súdržnosť akcie;
b)
zabezpečuje koordináciu medzi členskými štátmi a skupinou odborníkov;
c)
v úzkej spolupráci so skupinou odborníkov stanovuje usmernenia na pomoc pri postupoch výberu a monitorovania s ohľadom na ciele uvedené v článku 2 a kritériá;
d)
poskytuje technickú podporu skupine odborníkov;
e)
uverejňuje na svojej webovej stránke všetky správy skupiny odborníkov;
f)
zverejňuje všetky relevantné informácie a prispieva k zviditeľňovaniu akcie na európskej a medzinárodnej úrovni;
g)
podporuje výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi mestami, ktoré boli, sú a budú držiteľmi titulu, ako aj kandidátskymi mestami, a presadzuje rozsiahlejšie šírenie hodnotiacich správ miest a získaných skúseností.
Článok 16
Hodnotenie
1. Každé dotknuté mesto zodpovedá za hodnotenie výsledkov svojho roka Európskeho hlavného mesta kultúry.
Na základe cieľov uvedených v článku 2 a kritérií Komisia stanoví pre dotknuté mestá spoločné usmernenia a ukazovatele, aby zaistila ucelený prístup k hodnotiacemu postupu.
Dotknuté mestá vypracujú svoje hodnotiace správy a zašlú ich Komisii do 31. decembra roka nasledujúceho po roku titulu.
Komisia uverejní tieto hodnotiace správy na svojej webovej stránke.
2. Komisia okrem hodnotení miest zabezpečuje aj pravidelné externé a nezávislé hodnotenia výsledkov akcie.
Externé a nezávislé hodnotenia sa zameriavajú na zasadenie všetkých minulých Európskych hlavných miest kultúry do európskeho kontextu, umožnenie ich porovnania a vyvodenie užitočných ponaučení pre budúce Európske hlavné mestá kultúry, ako aj pre všetky európske mestá. Tieto hodnotenia zahŕňajú aj hodnotenie akcie ako celku vrátane účinnosti postupov použitých pri jej organizovaní, jej vplyvu a spôsobov jej skvalitnenia.
Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov na základe uvedených hodnotení tieto správy sprevádzané prípadne aj príslušnými návrhmi:
a)
počiatočnú priebežnú správu do 31. decembra 2024;
b)
druhú priebežnú správu do 31. decembra 2029;
c)
následnú správu do 31. decembra 2034.
Článok 17
Zrušenie a prechodné ustanovenie
Rozhodnutie č. 1622/2006/ES sa zrušuje. Naďalej sa však uplatňuje na mestá, ktoré boli vymenované alebo sú v procese vymenovania za Európske hlavné mestá kultúry na roky 2013 až 2019.
Článok 18
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Štrasburgu 16. apríla 2014