РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1239/2013 НА СЪВЕТА
от 2 декември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на разследване
(1)
На 8 ноември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход от Китайската народна република ( „КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Антисубсидийната процедура беше започната вследствие на жалба, подадена на 26 септември 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които в случая представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличието на субсидиране на въпросния продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчни основания за започването на процедура.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета ( „основния регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР ( „ПКНР“), че е получила надлежно аргументирана жалба, според която субсидираният внос на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти с произход от КНР нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПКНР беше поканено за консултации, с цел да се изясни положението във връзка със съдържанието на жалбата и да се стигне до взаимно приемливо решение. ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите, направени от ПКНР във връзка с това, че схемите, посочени в жалбата, не следва да подлежат на изравнителни мерки обаче бяха надлежно взети предвид. След провеждането на консултациите бяха получени изявления от ПКНР.
1.2. Паралелна антидъмпингова процедура
(4)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход от КНР.
(5)
На 6 юни 2013 г. с Регламент (ЕС) № 513/2013 на Комисията (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР („временния антидъмпингов регламент“).
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се базират на едно и също определение за промишленост на Съюза, представителни производители от Съюза и разследван период и доведоха до идентични заключения, освен там, където изрично е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и за двете.
1.3. Регистрационен режим
(7)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 на Комисията (5) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
(8)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че решението за налагане на регистрационен режим на вноса е неоснователно, тъй като не са изпълнени условията по член 24, параграф 5 от основния регламент. Тези твърдения обаче не бяха мотивирани, нито се основаваха на фактически доказателства. Към момента на вземане на решението за въвеждане на регистрационен режим на вноса Комисията разполагаше с достатъчно prima facie доказателства, които обосновават необходимостта от въвеждане на регистрационен режим на вноса, по-специално рязко нарастването на вноса както като абсолютна стойност, така и като пазарен дял. Поради това твърденията, изказани в това отношение, бяха отхвърлени.
1.4. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт през периода, посочен в съображение 38 по-долу. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да направи подбор. Проведени бяха и консултации с китайските органи.
а) Извадка от производители износители
(11)
Първоначално 121 китайски производители износители/групи производители представиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадка. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на над 80 % от общата стойност на китайския износ. Въз основа на получената от производителите износители информация и по силата на член 27 от основния регламент Комисията първоначално предложи извадка от седем производители износители/групи от производители износители.
(12)
Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини. Извадката от тези седем групи производители износители послужи за основа при определянето на степента на субсидиране на тези групи, както и на степента на субсидиране на всички съдействащи производители износители, които не са включени в извадката, съгласно изискванията в член 15, параграфи 2 и 3 от основния регламент. Както е обяснено в съображение 46 по-долу, в заключителния етап от разследването Комисията изключи полупроводниковите пластини от продуктовия обхват. Някои дружества бяха избрани за включване в извадката поради най-големия им обем на износ на полупроводникови пластини. Като се има обаче предвид фактът, че Комисията вече е провела разследване по отношение на тези дружества и е проверила представените от тях данни, а също и фактът, че всички тези дружества осъществяват значителен износ на модули и/или елементи, не беше счетено за необходимо да се промени извадката.
(13)
В крайна сметка бе решено включените в извадката производители износители да са осем дружества/групи. Това е така, тъй като въпреки че първоначално беше съобщено че Jinko Solar Co. Ltd и Renesola Jiangsu Ltd са свързани, впоследствие бе установено, че не са.
б) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора на извадка от производители от Съюза. Временната извадка се състоеше от девет производители от Съюза, избрани сред около 215 производители от Съюза, за които се знаеше преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт и които бяха избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското разположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка.
(15)
Няколко заинтересовани страни направиха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
Някои страни заявиха, че информацията, представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те разкритикуваха факта че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна и поискаха да бъдат разкрити държавите членки, в които са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули и елементи и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества - поотделно за всяко дружество и за извадката като цяло).
ii)
Методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „слива три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадката. Поради това беше изказано твърдението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Тъй като промишлеността на Съюза не е била определена на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и, следователно, дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 38 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването.
iii)
Беше изказано твърдението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване.
iv)
Една страна изказа твърдението, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производството на модули, а не и обемът на производството на елементи.
v)
Същата страна изказа твърдението, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка.
vi)
Една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изказа твърдението, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(16)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва: производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, поради което възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени.
(17)
Комисията не е „сляла“ определянето на подкрепата с оглед започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора на временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за всеки един от тях са взети решения поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждането на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. При започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 38) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването.
(18)
Всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора на извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(19)
Въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора на временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на елементи от вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на елементи от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор на временната извадка е обоснована и поради това извадката като цяло се счита за представителна за промишлеността на Съюза за продукта, предмет на разследването. Поради това твърдението беше отхвърлено. Що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, в съответствие с член 27 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са съдържали значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът на временната извадка, е достатъчно надеждна. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(20)
Относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора на временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора на извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(21)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като бяха взети предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското разположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. След изключването на полупроводниковите пластини от определението на разглеждания продукт и, следователно, от обхвата на настоящото разследване (вж. съображения 42-46 и 349 по-долу), в извадката останаха осем дружества. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите и между 17 % и 24 % за елементите и обхващаше вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Тъй като посочването на точен процент би дало възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат разкрити точните проценти.
(22)
Производителите от Съюза, които предоставиха на Комисията информацията, необходима за подбора на представителната извадка в настоящата антисубсидийна процедура, са същите като производителите от Съюза, предоставили съответната информация в паралелно протичащото антидъмпингово разследване. Освен това всички производители от Съюза, подбрани за окончателната извадка в антидъмпинговото разследване, предоставиха съответната информация в настоящото антисубсидийно разследване, което позволи на Комисията да изготви представителна извадка. Поради това бе счетено за целесъобразно окончателните извадки от производители от Съюза и в двете процедури да са идентични.
(23)
ПКНР отново изказа твърдението, че използването на поверителност по отношение на наименованията на жалбоподателите и включените в извадката производители от Съюза е немотивирано. Както вече беше посочено в съображение 9 от временния регламент, производителите от Съюза поискаха наименованията им да останат поверителни поради риска от ответни мерки. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Информацията, предоставена на Комисията с цел да се обоснове рискът от ответни мерки, не може да бъде разкрита пред трети страни, тъй като това би обезсмислило искането за запазване на поверителност. Освен това в случая, когато - както съобщава ПКНР - един от производителите от Съюза е направил преоценка на позицията си и е разкрил самоличността си, като е внесъл иск в Съда срещу временния регламент, вече не съществува основание да се оповестява информацията, въз основа на която е предоставена анонимност, защото неговата самоличност вече е разкрита.
(24)
След оповестяването на окончателните заключения Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти (CCCME) повтори аргументите си относно метода, използван за подбор на временната извадка от производители от Съюза. CCCME твърди по-специално, че институциите не са взели предвид 120 производители. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Освен това институциите провериха дейността на дружествата, включени във въпросния списък. Проверката показа, че в списъка са включени предимно монтажници, дистрибутори, свързани вносители и производители износители от Китай, Тайван и Индия. Поради това с него не може да бъде доказано, че институциите са неглижирали значителен брой производители от Съюза. Освен това CCCME не оспорва общото производство на Съюза, като предоставя за целта алтернативни цифри, нито представя доказателства, че представителността на извадката е била евентуално засегната, тъй като нито един от допълнителните производители от Съюза, визирани в нейното твърдение, не би бил избран за включване в извадката, ако същият беше известен на Комисията.
в) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(25)
От около 250 посочени от жалбоподателя несвързани вносители, с които се свърза Комисията, двадесет страни отговориха на формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за откриване на процедурата: дванадесет - за модулите и една - за елементите. В допълнение седем други страни заявиха интерес, но не предоставиха информация за внос или препродажба на разглеждания продукт. В съответствие с член 27 от основния регламент подборът на извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Поради това извадката от несвързани вносители обхвана двама вносители за модулите и един вносител за елементите, представляващи около 2 % - 5 % от общия внос от съответната държава. След като бяха получени отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на един от тримата вносители е била всъщност свързана със соларни инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. Що се отнася до дейността на втория вносител, той е бил вносител на модули, а не на елементи. Въпреки това качеството на информацията, предоставена в отговора на въпросника, не е било достатъчно добро, за да бъде тя включена в анализа на несвързаните вносители. Освен това при разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти.
(26)
След налагането на временните антидъмпингови мерки в паралелното антидъмпингово разследване Комисията се свърза с други вносители, които вече бяха оказали съдействие в разследването на етапа на откриване на процедурата, предоставяйки основна информация за своите дейности, свързани с продукта, предмет на разследването, през разследвания период, както е посочено в известието за започване на процедурата. Целта беше да се определи дали размерът на извадката от несвързани вносители може да бъде увеличен. Шест дружества, квалифицирани като несвързани вносители, търгуващи с разглеждания продукт (т.е. закупуване и препродаване), заявиха интереса си и бяха готови да продължат да съдействат при разследването. Пет от шестте дружества изпратиха отговорите си в срок. От петте получени отговора само три бяха достатъчно изчерпателни и позволяваха да се направи съдържателна оценка. Ето защо извадката от несвързани вносители беше разширена и обхвана четирима вносители за модулите, представляващи около 2 % - 5 % от общия внос от съответната държава. Предвид структурата на несвързаните вносители, които са предимно малки и средни дружества, не беше възможно да се използва извадка, която да представлява по-голям дял, тъй като институциите разполагат с ограничени ресурси.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(27)
Комисията изпрати въпросници на представителите на КНР (включително специфични въпросници за Китайска банка за развитие, Китайска експортно-импортна банка, Китайска народна банка, Шанхайска банка, Sinosure, други финансови институции от значение и държавни производители на полисилиций, стъкло и алуминий, доставяли тези суровини на съответния промишлен сектор през разследвания период), на осемте участващи в извадката производители износители от КНР, на други поискали го производители износители от КНР, както и на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители, включени в извадката, и на стопанските субекти нагоре и надолу по веригата и на техните сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(28)
Бяха получени отговори от ПКНР, от всички включени в представителната извадка производители износители и свързаните с тях дружества в КНР, от пет производители износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от всички включени в извадката производители от Съюза, от всички включени в извадката несвързани вносители от Съюза и 21 стопански субекта нагоре и надолу по веригата и три от техните сдружения.
(29)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането, на произтичащата вреда и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните държавни органи и финансови институции, дружества, включени в извадката, един несвързан вносител, два стопански субекта нагоре по веригата и четири стопански субекта надолу по веригата, сдружения и един независим консултант:
(a)
Правителство на Китайската народна република
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
-
Huaxia Bank, Пекин, КНР
-
Китайска банка за развитие, Пекин, КНР
-
Китайска експортно-импортна банка, Пекин, КНР
-
China Export & Credit Insurance Corporation (SINOSURE), Пекин, КНР
б)
производители от Съюза:
-
осем включени в извадката производители от Съюза
в)
Групи производители износители (и свързани дружества) в КНР
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР
-
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd. (Wujiang) Co. Ltd., КНР
-
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd., КНР
-
JingAo Group, КНР
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, PRC Power Co. Ltd, КНР
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР
-
Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co. Ltd and Renesola Jiangsu Ltd, КНР
-
Jinko Solar Co Ltd, КНР
г)
Несвързан вносител в Съюза
-
IBC SOLAR AG, Bad Staffelstein, Германия
д)
Стопански субекти нагоре по веригата
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия
е)
Стопански субекти надолу по веригата
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Португалия
-
Sunedison, Spain Construction, Мадрид, Испания
ж)
Сдружения
-
Европейска асоциация на фотоволтаичната промишленост (EPIA), Брюксел, Белгия
з)
Независим консултант
-
Europressedienst, Бон, Германия
(30)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
(31)
Асоциацията за достъпна слънчева енергия (AFASE), представляваща вносителите и стопанските субекти надолу и нагоре по веригата, постави под съмнение правното основание за посещението, осъществено в помещенията на Europressedienst, като заяви, че независимият консултант не е заинтересована страна по смисъла на член 26 от основния регламент. Констатациите обаче следва да се основават на надеждни и поддаващи се на проверка данни, когато това е възможно. Europressedienst предостави информация относно макроикономическите показатели въз основа на договор. Комисията извърши проверка на място в помещенията на дружеството в името на принципа на добрата администрация, с цел да провери достоверността и коректността на данните, върху които тя е основала констатациите си.
(32)
ПКНР отново изказа твърдението, че правото му на правна защита във връзка с достъпа до преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като: i) в неповерителните преписки е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или, по изключение, да се посочат причините, поради които не се предоставя неповерително резюме; ii) липсвала е неповерителната версия на целия въпросник, попълнен от един производител от Съюза и iii) забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от производителите от Съюза въпросници на заинтересованите страни е било прекомерно.
(33)
i) По отношение на твърдението, че е липсвала информация от достъпната за разглеждане преписка, заинтересованата страна не е посочила за кои данни става въпрос. ii) Твърдението, че неповерителната версия на цял въпросник не е била на разположение е некоректно. iii) Що се отнася до забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от включените в извадката производители от Съюза въпросници, на съответната заинтересована страна беше разяснено, че въпросниците бяха добавени към неповерителната преписка едва след като беше проверена тяхната изчерпателност и коректността на резюметата им. За да се гарантира правото на производителите от Съюза да запазят анонимността си, беше проверено също така дали неповерителните версии на въпросниците не разкриват самоличността на съответния производител от Съюза. В някои случаи поради това се наложи в неповерителните версии да бъдат внесени корекции от страната, която ги представя, преди те да могат да бъдат предоставени на останалите заинтересовани страни.
(34)
Във всеки случай беше счетено, че това по никакъв начин не е засегнало правото на защита на заинтересованите страни. Комисията даде на всички заинтересовани страни възможност да дадат своевременен отговор по включената в преписката на тяхно разположение информация, така че техните коментари да могат да бъдат взети предвид преди да се стигне до заключения в хода на разследването, стига да са подкрепени с доказателства и мотивирани. Заинтересованата страна е имала достатъчно възможности да коментира въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и след оповестяването на временните и окончателните заключения. Поради това, въпреки че оповестяването на заключенията и достъпът до преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, се основават на различни законови разпоредби, следва да се отбележи, че е имало многобройни възможности заинтересованите страни да коментират цялата информация, предоставена от дадена страна в разследването. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(35)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на изравнителни мита върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република („оповестяването на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(36)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
1.5. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг с оглед на окончателните мита
(37)
След оповестяването на окончателните заключения Комисията получи изменено предложение за ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни изделия (CCCME), която обхваща и паралелното антисубсидийно разследване. С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС на Комисията от 4 декември 2013 година за потвърждаване приемането на ангажимент, предложен във връзка с антидъмпинговата и антисубсидийната процедура относно вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република, за периода на прилагане на окончателни мерки (6), Комисията прие ангажимента за спазване на минимален ценови праг.
1.6. Разследван период и разглеждан период
(38)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-нататък „разследван период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(39)
На етапа на започване на процедурата разглежданият продукт беше дефиниран като кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90.
(40)
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електрическа енергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от генерирането на електрическа енергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2.2. Сходен продукт
(41)
Разследването показа, че разглежданият продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и едни и същи основни крайни приложения. Следователно те се приемат за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
2.3.1. Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини следва да бъдат извадени от обхвата на продукта, тъй като нямат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики с елементите и модулите. В допълнение към аргументите, изтъкнати преди публикуването на временния антидъмпингов регламент, в тази връзка бяха приведени и два допълнителни аргумента.
(43)
На първо място заинтересованите страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини могат да се използват за цели, различни от производството на елементи, по-специално за производството на интегрални схеми и други микроизделия. В тази връзка се отбелязва, че не всички полупроводникови пластини са включени в обхвата на настоящото разследване, който е ограничен до „полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели“ и че въпросните полупроводникови пластини са с „дебелина, непревишаваща 400 μm“. Въпреки че полупроводниковите пластини несъмнено се срещат и в други приложения, разследването никога не е обхващало полупроводникови пластини, които се използват за производството на други продукти, като интегрални схеми. Освен това нито производители, нито вносители или ползватели, които са част от пазара за тези други видове полупроводникови пластини, не заявиха интереса си и не изказаха твърдението, че техните полупроводникови пластини биха били обект на регистрационен режим или временни антидъмпингови мита. Поради това се прави заключението, че тези други видове полупроводникови пластини не попадат в обхвата на продукта на настоящото разследване. Същевременно това показва, че полупроводниковите пластини нямат непременно едно и също крайно приложение с елементите и модулите.
(44)
На второ място заинтересованите страни изказаха твърдението, че необработените полупроводникови пластини не притежават основните електрически свойства, които отличават соларните елементи и модули от останалите продукти. Полупроводниковите пластини по-специално не притежават способността да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина, което е ключова функция на кристалните фотоволтаични елементи и модули.
(45)
Разследването определено показа, че способността да се генерира електрическа енергия от слънчева светлина възниква едва след като полупроводниковите пластини бъдат трансформирани в елементи. Преобразуването се извършва от елементи, които поглъщат светлината и я преобразуват в електрическа енергия благодарение на кристалния силиций. Елементите имат p-n преход, за да събират и предават генерираната от тях електроенергия. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено се изработват рамки, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
(46)
Поради различните основни физически и технически характеристики, определени в хода на разследването, сред които и способността за генериране на електрическа енергия от слънчева светлина, беше направено заключението, че като цяло полупроводниковите пластини следва да бъдат изключени от определението на разглеждания продукт и следователно и от обхвата на настоящото разследване.
2.3.2. Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(47)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че разследването не може да обхване два продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите и елементите следва да са обект на две отделни разследвания. Освен това те изказаха твърдението, че не е ясно дали разследването обхваща само един продукт или два отделни продукта и поради това те не разполагат с пълната възможност да защитят интересите си.
(48)
Производството на модули и елементи е един производствен процес с отделни производствени етапи. Елементите определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите и елементите имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на елементите.
(49)
В известието за започване на процедурата беше посочено ясно, че модулите и елементите са продуктът, предмет на разследването. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради това аргументите бяха отхвърлени.
2.3.3. Различна номенклатура
(50)
Беше изтъкнато също така, че модулите и елементите не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни осемцифрени кода по КН, шестцифрена подпозиция, четирицифрена позиция от ХС. В това отношение следва да се отбележи, че и елементите, и модулите могат да се декларират по митническа подпозиция 8541 40 90, докато подпозициите от позиция 8501 са за електрически генератори изобщо, а не специално за соларни продукти. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
2.3.4. Добавена стойност на елементите
(51)
Няколко страни изказаха твърдението, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големия дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(52)
При разследването се установи, че от технологична гледна точка производството на елементи е най-сложната част в производствения процес. Същевременно се установи също така, че двата производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2.3.5. Отделни пазари
(53)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че модулите и елементите имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(54)
Модулите и елементите не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено в съображение 49 по-горе, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес, съставен от отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Въз основа на това този аргумент бе отхвърлен.
2.3.6. Крайни приложения и взаимозаменяемост
(55)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че модулите и елементите трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(56)
Както е посочено по-горе, при разследването беше установено, че производството на модули и елементи е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите и елементите имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електричество, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
2.3.7. Дистрибуторски канали
(57)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че модулите и елементите нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите и елементите могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 47 - 49 по-горе се заключава, че по тази причина различните дистрибуторски канали не се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
2.3.8. Възприемане от страна на потребителите
(58)
Беше изказано твърдението, че модулите и елементите се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(59)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 47 - 49 по-горе се заключава, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
2.3.9. Отделни разследвания за елементи и за модули
(60)
Заинтересовани страни повториха твърдението си, че елементите и модулите не са един продукт, и по тази причина следва да се оценяват поотделно. За разлика от полупроводниковите пластини елементите и модулите определено имат едно и също основно свойство, т.е. способността да генерират електрическа енергия от слънчева светлина. Поради това представените аргументи бяха отхвърлени.
(61)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че сами по себе си елементите не могат да произвеждат електрическа енергия. Според твърдението му за тази цел те трябва да бъдат сглобени в модули. Всеки елемент сам по себе си обаче има способността да произвежда електрическа енергия от слънчева светлина, обикновено с мощност 4W. Въпреки че тази мощност е вероятно недостатъчна за повечето приложения, които изискват сглобяването на множество елементи в модул, това не означава, че един елемент сам по себе си вече не притежава способността да произвежда електрическа енергия.
(62)
След оповестяването на окончателните заключения един износител заяви също така, че елементите не са просто друг вид модул, а напълно различен продукт. Всъщност елементът е основният компонент на модула. Като основен компонент, елементът определено не е „изцяло различен продукт“, тъй като модулите и елементите имат едни и същи основни характеристики - производството на електрическа енергия от слънчева светлина, както е посочено в съображение 60 по-горе.
(63)
Същата страна изказа освен това твърдението, че при подбора на извадките от производители от Съюза и от китайски износители е била отчетена разликата между елементите и модулите. Поради това е следвало да бъдат определени различни ставки на митото за модули и за елементи. В това отношение се потвърждава, че разликата между модулите и елементите определено е била взета предвид при подбора на извадката от производители от Съюза и от китайски износители, както е посочено в съображения 10 и 14 от временния антидъмпингов регламент. Това обаче е направено единствено, за да се гарантира, че извадката е представителна и само по себе си не означава, че елементите и модулите следва да не се считат за един-единствен продукт или че за тях следва да се определят отделни ставки на митото. За да се гарантира, че извадката е представителна за всички видове на продукта, беше важно при подбора ѝ да се направи разграничение между елементи и модули. Освен това, тъй като съществуваше известна несигурност по отношение на въпроса дали елементите и модулите трябва да се разглеждат като един продукт ли като два отделни продукта, беше необходимо да се гарантира представителност и при двете хипотези.
(64)
Производителите износители изказаха твърдението, че фактът, че в ангажимента за спазване на минимален ценови праг се налагат различни минимални вносни цени и обеми за модулите и за елементите, потвърждава, че те са отделни продукти, за които са необходими две отделни разследвания. Различните минимални вносни цени обаче са просто индикация, че модулите и елементите са различни групи видове на продукта, които се продават на различни цени. Поради това е необходимо да бъдат определени различни цени, за да има смисъл от минималните вносни цени.
(65)
Фактът, че елементите и модулите са различни групи видове на продукта, сам по себе си не е от значение за определянето на разглеждания продукт. За определянето на разглеждания продукт е достатъчно, че продуктите имат едни и същи характеристики и крайни приложения, което е вярно по отношение на модулите и елементите, както е посочено съответно в съображения 46 и 71.
(66)
ПКНР изказа твърдението, че оценката доколко елементите и модулите са един-единствен разглеждан продукт не е обхванала редица критерии, определени от апелативния орган в решението му по делото „ЕО - азбест“ (7). Тези критерии се използват за определянето на „сходния“ продукт, а не на разглеждания продукт. Иначе казано, тези критерии трябва да се използват, за да се определи кой е сходният продукт, например сходният продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, който след това да бъде съпоставен с разглеждания продукт, изнасян от китайските производители износители. Тези критерии не са приложими при определянето на разглеждания продукт. Във всеки случай институциите констатират, че прилагането на критериите, използвани в делото „ЕО - азбест“, при определянето на разглеждания продукт не би довело до различен резултат. Първият и вторият критерий (свойства, естество и качество, респективно крайни приложения) са идентични с критериите физически, химически и технически свойства и крайни приложения, използвани в предходните съображения. Третият критерий (вкусове и навици на потребителите) не е от особена полза в настоящия случай, тъй като елементите са ключовият компонент на модулите; що се отнася до четвъртия критерий, тарифното класиране, следва да се отбележи, че и елементите, и модулите могат да се декларират по митническа подпозиция 8541 40 90, докато подпозициите от позиция 8501 са за електрически генератори изобщо, а не специлано за соларни продукти.
(67)
Други заинтересовани страни изказаха твърдението, че обективното прилагане на критериите, определени от Съда в по-ранни дела (8), води до заключението, че модулите и елементите са различни продукти. В това отношение следва да се отбележи, че Съдът само е посочил набор от критерии, които могат да бъдат взети предвид, като не е задължително във всички случаи да се използват всички критерии, тъй като евентуално не всички те са приложими. Оценка на критериите е направена в съображения 27-39 от временния антидъмпингов регламент, в които се констатира, че някои критерии не са приложими в настоящия случай. В делото „Brosmann“ оценката доколко различните видове обувки принадлежат към „разглеждания продукт“ също е направена само въз основа на три критерия, за които е счетено, че са приложими. Тъй като заинтересованите страни не предоставиха мотивация защо обективното прилагане на критериите води до заключението, че модулите и елементите са отделни продукти, твърдението на може да бъде прието.
(68)
Освен това следва да се припомни, че елементите и модулите имат едно и също крайно приложение, т.е. продават се с цел включването им във ФВ соларни системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на елементите, както е посочено в съображение 28 от временния антидъмпингов регламент.
(69)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че с изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта и поради значителната степен на обработка, необходима за изработването на модули от елементи, твърдението, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се опровергава. Твърди се също така, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство.
(70)
На първо място, заключението, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на процеса на производство, е погрешно. Въпреки че и двете изявления се съдържат в рамките на едно и също съображение - съображение 36 от временния антидъмпингов регламент, това не означава, че заключението се базира на посочената там презумпция. Думите „освен това“, които разделят двете изявления, ясно показват, че второто изявление не се базира на първото. Освен това двете изявления са направени с цел да се отговори на отделни въпроси от точката „Крайни приложения и взаимозаменяемост“. Първото изявление относно производствения процес касае взаимозаменяемостта, докато второто касае крайните приложения. Поради това презумпцията, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство, е некоректна.
(71)
Що се касае до действителните крайни приложения на елементите и модулите, а именно, че те се продават с цел да бъдат включвани във ФВ соларни системи, същите не се оспорват от заинтересованите страни. Поради това заключението, че модулите и елементите имат едни и същи крайни приложения, се потвърждава.
2.3.10. Тънкослойни продукти
(72)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(73)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 40 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат с помощта на различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули и елементи. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
2.3.11. Полуготови продукти
(74)
Освен това беше изказано твърдението, че елементите следва да се считат за полуготови продукти заготовки, докато модулите са крайни продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(75)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 47 - 49 по-горе се заключава, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
2.3.12. Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(76)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електропреносната мрежа.
(77)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електрическа енергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разглеждания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електропреносната мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електропреносната мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(78)
Заинтересовани страни също така заявиха, че определението „зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента“ е твърде ограничително и следва да бъде разширено, така че да обхваща и продукти със сходна функция, които не са обхванати от това определение, като продуктите със сходен размер, в които се използват по-голям брой по-малки елементи.
(79)
Освен това заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия“ е прекалено тясно, тъй като се изключва само комплектованото електрическо изделие, докато соларните компоненти за вграждане в електрически изделия на се изключват непременно.
(80)
Анализът на аргументите, изтъкнати от различните заинтересовани страни, определено показа, че е по-подходящо изключването на такива продукти да се определи въз основа на технически стандарти, отколкото на броя на елементите. По-конкретно бе установено, че определенията на стандарт IEC 61730-1 - „Клас на прилoжение C“ по по-подходящ начин определят продуктите, които следва да бъдат изключени от обхвата на мерките.
(81)
След оповестяването на окончателните заключения бяха получени коментари относно изключването въз основа на посочения по-горе международен стандарт. Беше изказано твърдението, че вместо да се прави позоваване на стандарта, би било по-уместно изключването да се дефинира въз основа на изходното напрежение и изходната мощност като „модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост. напр.) и изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността“. Твърдението може да бъде прието и изключението беше окончателно определено в съответствие с тази дефиниция.
2.3.13. Соларни модули за вграждане в покривни конструкции
(82)
Друга заинтересована страна заяви, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването, тъй като те обединяват функцията на соларен модул с тази на покривни керемиди или плочи. Като такива те не са пряко взаимозаменяеми със стандартен соларен модул.
(83)
Разследването обаче показа, че стандартните модули и соларните модули за вграждане в покривни конструкции трябва да отговарят на едни и същи стандарти за електрическо оборудване. И докато соларните модули за вграждане в покриви не могат да бъдат заменени със стандартен модул, те могат да бъдат заменени със стандартен модул плюс покривни керемиди или плочи. Поради това тези продукти имат едно и също основно техническо свойство да генерират електрическа енергия от слънчева светлина. Допълнителната функция (която иначе се осигурява от покривните материали) не се счита за съществена и не оправдава изключването на соларните модули за вграждане в покривни конструкции от обхвата на продукта.
(84)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна изказа твърдението, че липсата на взаимозаменяемост между соларните модули за вграждане в покривни конструкции и стандартните соларни модули е индикация, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от обхвата на мерките, като се позова общо на случая с обувките (9) и по-специално на обувките за спорт, изработени по специална технология („ОСИСТ“). Причините за изключването на ОСИСТ обаче са многобройни и липсата на взаимозаменяемост сама по себе си не бе счетена за достатъчно основание от Съда в делото „Brosmann“ (10), с което се потвърждава, че въпреки разликите помежду си, много различни продукти, като градски обувки и туристически обувки, могат да бъдат счетени за разглеждан продукт в едно-единствено антидъмпингово разследване.
(85)
Освен това заинтересованата страна изказа твърдението, че липсата на производство в Съюза и фактът, че заинтересованата страна има права върху интелектуална собственост, са потвърждение, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции са иновативни и различни от всеки друг продукт. Позовавайки се обаче отново на цитираното от заинтересованата страна дело относно обувките, в решението си по делото „Brosmann“ Съдът е счел, че „липсата на производство на Общността на посочения вид обувки и наличието на патент не са определящи доводи.“ (11). Вследствие на това обувките, произведени по патентована технология, са били счетени за принадлежащи към разглеждания продукт.
(86)
Заинтересованата страна изказа също така аргумента, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от определението за продукт, предмет на разследването, тъй като се продават на значително по-високи цени от стандартните модули. И в делото за обувките („ОСИСТ“) над определена цена са били изключени от определението за разглеждан продукт. В това отношение следва да се посочи, че един соларен модул за вграждане в покривна конструкция не съчетава свойствата на соларен модул и покривна керемида или плоча, както е посочено в съображение 83 по-горе. Поради това прякото сравняване на цените не дава значеща информация, тъй като добавената функция, естествено, води до по-високи цени.
(87)
В отговор на този аргумент заинтересованата страна изказа твърдението, че въз основа на тази аргументация би било невъзможно да се привеждат разликите в цените като допълнителен индикатор, който налага изключване от продуктовия обхват. Това тълкуване обаче генерализира в прекалено голяма степен. В предходното съображение е казано само, че в този конкретен случай, при който модулите за вграждане в покриви съчетават функциите на продукта, предмет на разследването, и тези на друг продукт (в този случай покривна керемида или плоча), цената, естествено, не носи значеща информация. Това по никакъв начин не означава, че в други случаи разликата в цените не може да бъде полезен индикатор за установяване дали даден продукт следва да се изключи от определението за разглеждания продукт.
(88)
И на последно място, заинтересованата страна изказа твърдението, че нейният доставчик на модули за вграждане в покривни конструкции следва да получи достъп до ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Китайският производител износител обаче изглежда не е съдействал на разследването и като неоказала съдействие страна няма право да участва в ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Поради това тези искания не могат да бъдат приети.
2.3.14. Елементи от моно- и поликристален силиций
(89)
Една заинтересована страна заяви, че в Съюза не съществува производство на монокристални елементи и че нейният износ на монокристални елементи не се конкурира с промишлеността на ЕС. Разследването обаче показа, че в Съюза съществува производство на монокристални елементи. Поради това този аргумент се отхвърля. Във всеки случай решението на Съда по делото „Brosmann“ беше, че липсата на производство на Общността на конкретен вид на продукта не е от решаващо значение.
2.3.15. Клаузата „изпратени от“
(90)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че разширяването на обхвата на разследването към продукти, изпратени от КНР, е неоправдано, при положение че процедурата е открита само срещу продукти с произход от КНР.
(91)
Независимо от това, обаче, стоките, изпращани от КНР, са вече обхванати от разследването на етапа на откриването на процедурата. В точка 5 от известието за започване на процедурата се посочва, че „дружествата, които изнасят разглеждания продукт от Китайската народна република, но смятат, че митническият произход на част от изнасяните продукти или дори на всички изнасяни продукти не е от Китайската народна република, се приканват да се включат в разследването и да предоставят цялата необходима информация“. Следователно е ясно, че всички дружества, които изпращат стоки от КНР, имаха възможността да окажат съдействие в настоящото разследване. Освен това, тъй като продуктът, предмет на разследването, често се състои от компоненти и части с произход от различни държави, в точка 5 от известието за започване на процедура беше обявено също така, че за преодоляване на този проблем е възможно да бъдат приети специални разпоредби.
(92)
Поради това се счита, че всички засегнати стопански субекти са били надлежно информирани за възможността, ако е целесъобразно, да бъдат приети специални разпоредби по отношение на стоките, изпратени от КНР, и са били поканени да окажат съдействие при разследването. Поради това обхватът на разследването не беше разширен към продуктите, изпратени от КНР, тъй като те са били обхванати от самото начало.
(93)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че независимо от разпоредбите в известието за започване на процедурата, посочено в съображение 91 по-горе, разследването е било ограничено до стоки с произход от КНР и не е била направена оценка на въздействието на стоките, изпратени от КНР.
(94)
В това отношение следва да се отбележи, че бяха предприети следните стъпки, за да се гарантира, че всички стоки, изпратени от КНР са оценени по време на на разследването, а не само тези с произход от КНР.
-
Всички дружества, които изпращат разглеждания продукт от КНР, бяха приканени да заявят интереса си към разследването, независимо от произхода на техните стоки.
-
В приложение А към известието за започване на процедурата от износителите беше поискано да представят информация за всички продукти, произвеждани от дружеството. Тази информация не е ограничена до стоки с произход от КНР.
-
Въз основа на тази информация, която обхваща целия износ за ЕС, независимо от произхода на стоките, беше подбрана представителна извадка.
-
Включените в извадката производители получиха въпросник, предназначен за „производители, изнасящи за Европейския съюз“, като в него КНР беше наречена „съответната държава“, а не „държавата на произход“. Оттук става ясно, че са разследвани всички стоки, независимо от произхода им.
(95)
На тази база се стигна до заключението, че разследването е обхванало всички стоки с произход или изпратени от КНР и че констатациите му, включително относно субсидирането и вредата, обхващат всички стоки с произход или изпратени от КНР.
(96)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересовани страни изказаха тезата, че жалбата съдържа само prima facie доказателства относно вноса на соларни панели с произход от КНР, а не относно стоки, изпратени от КНР. В това отношение следва да бъде разяснено, че жалбата действително обхваща стоки „от КНР“, което може да се види от заглавната страница, изпратена от жалбоподателя и носеща печата. Преди тази страница обаче преписката съдържа друга страница, в която са използвани думите „с произход от Китайската народна република“. Тази таблица обаче не е част от документа, представен от жалбоподателя, а е добавена като заглавна страница от службите на Комисията, като в нея е използвано наименованието на разследването, а не е повторено заглавието на жалбата. Поради това се счита, че жалбата е обхващала всички стоки от КНР, били те с произход от КНР или не.
(97)
Китайските производители износители изказаха също така твърдението, че от производителите износители от трети държави не може в разумна степен да се очаква, че знаят, че техните продукти евентуално също са обект на разследването. В това отношение следва да се отбележи, че мерките не се прилагат към стоки, които са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Поради това производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките. Освен това няма производители износители от трети държави, които да са заявили интереса си и да са поставили въпроса, че продуктите, които изнасят, са обект на мерките.
(98)
Същите производители износители изказаха твърдението, че производителите износители от трети държави не са били поканени да заявят интереса си и не са имали възможност да докажат, че продуктите им не са субсидирани. Институциите считат, че производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките, тъй като ако са били изпратени от КНР, техните стоки биха се намирали под режим транзит. Всички останали производители износители бяха информирани чрез известието за започване на процедурата, че тяхната стопанска дейност е част от разследването.
2.3.16. Заключение
(99)
С оглед на горното продуктовият обхват се определя окончателно като кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако същите се намират под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90.
(100)
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електрическа енергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от генерирането на електрическа енергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
3. СУБСИДИРАНЕ
(101)
Жалбоподателят заяви, че КНР отпуска значителни субсидии за своята фотоволтаична промишленост („ФВ промишленост“) и се позова на редица политически и планови документи и законодателни актове, на които се основава държавната помощ в този сектор. Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от производителите износители, включени в извадката, и установи, че много от тях наистина показват, че ФВ промишленост в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(102)
ПКНР е включило ФВ промишленост сред промишлените сектори от стратегическо значение в 12-тия петилетен план (12). ПКНР изготви също специален план за сектора на фотоволтаичните изделия, използващи слънчева енергия (подчинен на основния 12-ти петилетен план), а именно „12-ти петилетен план за сектора на фотоволтаичните изделия, използващи слънчева енергия“. В този план ПКНР заяви подкрепата си за „предприятията с високи постижения“ (13) и за „предприятията от ключово значение“ (14), пое ангажимента да „насърчава провеждането на различни политики в подкрепа на сектора на фотоволтаичните изделия“ (15) и „да формулира цялостното изготвяне на помощни политики в областта на промишлеността, финансите, данъчното облагане …“ (16).
В Решение № 40 на Държавния съвет се посочва, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (17), инструктират се всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите във ФВ сектор) и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (18). В друго решение на Държавния съвет от 10 октомври 2010 г. се говори за увеличаване на „интензитета на подкрепата посредством фискалната и финансовата политика“, финансовите институции се насърчават да „разширяват подкрепата за кредитирането“ и се обещава „да се използват преференциалните данъчни политики, като например компенсирането на рисковете“ (19) за нови стратегически сектори - категория, към която принадлежи секторът на соларните фотоволтаици. В националния план за средносрочно и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се обещава да „се придаде приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, да „се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и да „се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“ (20).
Също така в Закона на КНР за научния и технологичен напредък са изброени редица мерки в подкрепа на стратегически промишлени сектори, включително в сектора на соларните фотоволтаици. От него, наред с друго, става ясно, че държавата ще насърчава и ще предоставя насоки на финансовите институции в подкрепата за развитието на промишлени сектори в областта на високите и новите технологии като отпуска заеми (21), инструктират се ориентираните към политиките финансови институции при предлагането на финансови услуги да отдават приоритетно значение на развитието на промишлените сектори в областта на високите и новите технологии (22), предвиждат се „намалени лихвени проценти и гаранции за заемите“, получавани от определени предприятия, и „специална помощ“ посредством ориентираните към политиките финансови институции за проекти, подкрепяни от държавата (23). Практическото приложение на тези мерки е подробно изложено по-долу.
3.1. Предварителни бележки
(103)
ПКНР и включените в извадката китайски производители износители отговориха на въпросниците и се съгласиха да бъдат извършени посещения на място (24) с цел проверка на дадените отговори.
(104)
Що се отнася до ПКНР, след анализ на отговорите на въпросника Комисията изпрати писмо с искане за допълнителна информация и писмо, предхождащо извършването на проверка, последвани от последваща кореспонденция относно дневния ред на посещението за проверка. Комисията предостави на ПКНР достатъчно време за подготовката и представянето на неговите коментари във всеки от случаите, в които това беше поискано и обосновано. На ПКНР беше предоставено значително удължаване на сроковете - 30-дневно удължаване на срока за попълване на въпросника, което означаваше 69 дни за връщане на попълнения въпросник и 25 дни за отговор на писмото с искане за допълнителна информация. Следователно, като цяло ПКНР разполагаше с повече от три месеца, за да представи поисканата от Комисията информация.
(105)
В хода на посещението за проверка на място в китайското Министерство на търговията в Пекин и в четири финансови институции (Китайска банка за развитие, Китайска експортно-импортна банка, Huaxia Bank и SINOSURE) Комисията се зае да провери предоставената информация въз основа на придружаващите документи, използвани при изготвянето на отговора на ПКНР, в съответствие с разпоредбите на членове 11 и 26 от основния регламент. В процеса на извършване на проверката Комисията стигна до предварителното заключение, че липсата на информация и придружаващи документи от ПКНР не позволява извършването на надлежна проверка на отговорите на въпросника. Освен това някои данни не бяха подадени въобще, въпреки че са били изрично поискани, а на някои въпроси не беше даден никакъв отговор. Поради това ПКНР беше уведомено за последиците от неоказването на съдействие в съответствие с член 28, параграфи 1 и 6 от основния регламент.
(106)
ПКНР също така направи изявление, че Комисията е създала неоснователно голяма тежест за ПКНР и във въпросника и последващото писмо с искане за допълнителна информация е поискала информация, която не е от значение и не е необходима.
(107)
По отношение на изискваната информация се отбелязва, че Комисията поиска единствено информация относно твърденията в жалбата, която бе счетена за необходима за целите на изготвянето на представителна констатация, и остана последователна в своите изисквания, отправяйки искания за едни и същи данни и информация в хода на разследването и изисквайки от ПКНР разяснения по изпратената информация и връзката ѝ с разследваните схеми. С други думи Комисията поиска само информация, необходима за оценяването на наличието и степента на субсидиране на разглеждания продукт в рамките на схемите за субсидиране, за които се изказват твърдения в жалбата.
3.2. Неоказване на съдействие
(108)
Както вече бе посочено в съображение 105 по-горе, след съобщаването на проверките на място, на 23 май 2013 г., Комисията уведоми ПКНР, че обмисля разглеждане на прилагането на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. Комисията изпрати това писмо, тъй като достигна до предварителното заключение, че липсата на информация и придружаващи доказателства от страна на ПКНР не позволява извършването на надлежна проверка на отговора на въпросника за защита срещу субсидиран внос, на писмото с искане за допълнителна информация и на другите твърдения на ПКНР, направени в хода на настоящата процедура. Нещо повече, бе установено на място, че при попълването на отговора на въпросника и при последващите изявления на ПКНР е била укрита известна информация, въпреки че тя е била изрично поискана от Комисията. Освен това на някои въпроси не беше изпратен никакъв отговор. Под възможност за използване на наличните факти се имаха предвид държавни планове, проекти, различни законодателни актове и други документи; преференциални заеми по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки; циркулярни писма на КНБ; проверки в банки; проверка при „Застраховане на експортни кредити“ и Sinosure; демонстрационната програма „Golden Sun“; програми за освобождаване и намаляване на преки данъци; програми във връзка с непрякото данъчно облагане и вносните мита; доставки на суровини при занижени цени: полисилиций, екструдирани алуминиеви изделия и стъкло; както и предоставяне на права на ползване на земя.
(109)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР възрази срещу предварителното намерение на Комисията да приложи разпоредбите на член 28 от основния регламент, с мотива, че условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да може предоставената информация да не бъде взета предвид, или дори за да се прибегне до замяна на липсваща информация, не са били изпълнени в настоящия случай.
(110)
ПКНР заяви, че „съмнения“ относно точността на дадена информация, възникнали единствено поради факта, че предоставената информация не е могла да бъде проверена от Комисията „в достатъчно задоволителна“ за нея степен, не могат да водят до невземането под внимание на тази информация. Комисията не е съгласна с това твърдение, тъй като то не отразява действителността. Комисията не е пренебрегнала никаква информация единствено въз основа на това, че тя не е можела да бъде проверена по време на проверката на място. Тъй като обаче предоставената от ПКНР информация и даденото обяснение бяха счетени за противоречиви и/или непълни в сравнение с другата информация, с която Комисията разполагаше, а в същото време не беше възможно да бъдат проверени по време на проверката на място, Комисията не прие тази информация като такава. На информацията се придава дължимото значение в зависимост от степента на неоказване на съдействие от страна на ПКНР. Следва да се отбележи също, че Комисията не възрази срещу формата, в който информацията беше предоставена, както твърди ПКНР, а срещу нейната неточност и/или непълнота.
(111)
Също така ПКНР заяви, че предоставянето на част от информацията, поискана от Комисията, е представлявало такава тежест, че ПКНР не е имало практическата възможност да я предостави. В това отношение се отбелязва, че Комисията поиска само информация, необходима за проверката на твърденията на жалбоподателя (подкрепени от prima facie доказателства) и даде на ПКНР достатъчно време и възможности да представи такава информация. Освен това Комисията пределно ясно си дава сметка, че значителният брой подробни твърдения на жалбоподателя по този случай я принуди да поиска значителни количества информация от ПКНР. Както беше обяснено по-горе обаче (съображения 104 - 107), търсената информация не беше прекомерна и за предоставянето ѝ беше предвидено съответното време.
(112)
В допълнение ПКНР изтъкна, че има разлика между невземането предвид на предоставената информация и допълването на получената информация с налични в регистрите факти. Въпреки че Комисията е напълно наясно с тази разлика и действа в съответствие с приложимите разпоредби на член 28 от основния регламент, тя е длъжна да изтъкне, че когато предоставената информация е в противоречие с друга налична информация по същия въпрос, тази информация не може да бъде добавена. В такива случаи (напр. при представяне на информация относно собствеността на банки) Комисията трябва да реши коя информация е по-надеждна. По този начин Комисията гарантира, че използването на наличните факти не е дискриминационно и се основава на действително налични факти.
(113)
Също така ПКНР заяви, че Комисията не разполага с основания, на които да разглежда ПКНР като отказващо съдействие в настоящия случай, тъй като тя или не е запозната, или не е разбрала правилно задължението си да вземе предвид „практическата способност“ на ПКНР да отговори на нейното искане. Според ПКНР разследването като цяло е било неоправдано обременително, така че сътрудничеството е станало по принцип невъзможно, а Комисията като разследващ орган постоянно е отказвала да работи с ПКНР за ограничаването на тази тежест. Това твърдение очевидно представлява погрешно тълкуване на фактите. С цел да изпълни правните си задължения вследствие получаването на надлежно документирана жалба и в същото време да спази съответната съдебна практика в рамките на СТО, Комисията поиска от ПКНР само информацията, необходима за проверката и оценката на твърденията в жалбата, подкрепени с достатъчно доказателства. Комисията предложи помощ на ПКНР в придружителното писмо към въпросника, както и в самия въпросник. Освен това в писмото с искане за допълнителна информация ПКНР беше приканено да се свърже с Комисията, ако възникнат въпроси във връзка с поисканата информация. Също така Комисията отпусна значителни удължавания на сроковете за предоставяне на информация (вж. съображение 104 по-горе). Освен това при настоящото разследване Комисията поиска специфична информация от ПКНР само по отношение на участващите в извадката износители, а не за всички производители на соларни панели в Китай, като по този начин до голяма степен стесни потенциалния обем на изискваната информация. Комисията отбелязва, че ПКНР смесва аргументите относно практическата си способност да предостави данни с аргументи по други случаи.
Например, обсъждайки прекомерното според ПКНР искане на Комисията за информация относно банки и финансови институции, правителството основава аргумента си главно върху предполагаемата нередовност на жалбата, като заявява, че в случая относно фината хартия с покритие Комисията се базира на „неправомерни определяния“. Следователно жалбата на ПКНР е по-скоро свързана с качеството на доказателствата, обосноваващи започването на разследване, а не с практическата му способност да предостави информация. Всъщност в писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР повтори твърдението си от предишните становища, че започването на много от програмите не отговаря на доказателствения праг по член 11, параграф 2 от Споразумението на СТО относно СИМ, както и че чрез започването на тези програми Комисията е нарушила член 11, параграф 3 от Споразумението СТО относно СИМ. Комисията вече отговори на тези твърдения в писмо и меморандум до ПКНР и тъй като в писмото от 3 юни 2013 г. не бяха изложени нови твърдения, не е необходимо същите твърдения да се разглеждат повторно в настоящия регламент.
(114)
Също така ПКНР заяви, че Комисията не му е предоставила достатъчно време за попълване на въпросника. Това не е вярно. Както е обяснено в съображение 104 по-горе, Комисията предостави на ПКНР съществено удължаване на сроковете, като се постара да даде на ПКНР възможно най-много време, без това да окаже значително негативно въздействие върху своевременното приключване на случая. Срокът, даден за попълване на въпросника и отговор на писмото за искане на допълнителна информация бе значително по-дълъг от изисквания съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(115)
ПКНР заяви, че Комисията е пренебрегнала искането му за съдействие при определянето на относителната необходимост от отговорите на въпросника за целите на избягването на определяне въз основа на наличните факти. В становището си то се позова на своето искане до Комисията да разясни целите на конкретна поискана информация и до какво фактическо определяне би довела тя, за да „се гарантира, че ПКНР ще окаже съдействие по най-добрия практически възможен начин, като в същото време осигури най-съществената информация“. Комисията, разбира се, не би могла да знае до какви заключения ще доведе дадена информация преди действителното ѝ предоставяне. ПКНР също така твърди, че Комисията е структурирала въпросника така, че да направи попълването му „практически невъзможно“ и че по-скоро е целяла „лов на вещици“. Комисията категорично отхвърля тези твърдения. Както бе обяснено по-горе, във въпросника бе поиска само информацията, необходима за вземане на решение.
(116)
ПКНР също така заяви, че Комисията е настояла да бъдат представени документи, които ПКНР по закон не би могло да представи или да бъде принудено да представи, и в този контекст се позова на съответното законодателство на ЕС и на СТО, от които става ясно че само невярна или подвеждаща информация следва да не бъде взета предвид и че ПКНР не е разполагало с „практическата възможност“ да предостави определена информация, чието разпространение, поради това че тя е държавна тайна или по друга причина, е строго забранено от неговите вътрешни закони. Освен това ПКНР изтъкна, че съответните разпоредби от АДС и ССИМ на СТО, в които се предвиждат начини за представяне на поверителна информация на разследващите органи и за предоставяне на „поверително третиране“, не винаги се прилагат в случаите, в които информацията трябва да бъде предоставена от орган на трета държава, в случая ПКНР. Също така ПКНР заяви, че Комисията ще наруши ССИМ, ако откаже да признае правното разграничение между практическата възможност за дадено правителство да предостави информация, чието предоставяне е забранено по закон, от една страна, и други видове поверителна информация, за които може да бъде поискано поверително третиране в нормалния ход на разследването.
(117)
Комисията не е пренебрегнала никаква информация, предоставена от ПКНР, по каквато и да е причина, тъй като просто е невъзможно да се пренебрегне нещо, което не е било предоставено. От друга страна, в случаите, в които ПКНР не е предоставило или направило достъпна за проверка определена информация, а Комисията е разполагала с информация със сходно естество от други източници (най-често с общественодостъпен характер, но също и от оказали съдействие производители износители, или предоставена от някои банки по време на разследванията на място), Комисията е включила тази информация в досието по случая и я е използвала при формулирането на своето определение. Комисията не е съгласна с твърдението, че разпоредбите на АДС и ССИМ на СТО, в които се предвиждат начини за представяне на поверителна информация на разследващите органи и за предоставяне на „поверително третиране“, не се прилагат по отношение на ПКНР. В това отношение ПКНР твърди, че за правителствата следва да се прилага различен стандарт на сътрудничество от този за износителите и че положението на правителствата дава основание за „минимална реципрочност“, която не се дължи на износителите. Комисията изразява несъгласие по отношение на провеждането на разследвания във връзка с налагането на изравнителни мита. ПКНР е една от заинтересованите страни в процедурата за целите на основния регламент и, в същото време, като „заинтересована страна“ КНР е обвързана от разпоредбите и съдебната практика на СТО.
В член 28, параграф 1 от основния регламент се постановява: „Ако дадена заинтересована страна отказва достъп или по друг начин не предоставя необходимата информация в рамките на сроковете, предвидени в настоящия регламент, или значително възпрепятства разследването, може да бъдат направени временни или окончателни констатации, положителни или отрицателни, въз основа на наличните факти.“ В член 12, параграф 7 от Споразумението на СТО за СИМ изрично се посочват последиците от неоказването на съдействие от страна на правителствата („заинтересованите страни членки“): „В случаите, в които заинтересован член и заинтересована страна отказва достъп до или по друг начин не предоставя необходима информация в рамките на разумен срок или значително възпрепятства разследването, могат да бъдат формулирани временни или окончателни, положителни или отрицателни определяния въз основа на наличните факти.“ Поради това когато разследващата държава, в този случаи ЕС, упражнява съгласно правилата на СТО правото си да проведе разследване с оглед налагането на изравнителни мита и иска информация, счетена за необходима за целите на разследването, правителствата и износителите от своя страна са задължени да окажат съдействие. В хода на разследването ПКНР често се позоваваше на норми относно поверителността като мотив да не предостави поискана за целите на проверката информация, например циркуляри на КНБ. Отбелязва се, че дори и на ПКНР да е било, както то твърди, „забранено по закон да разпространява такава информация“, то все пак е обвързано от задълженията си в рамките на СТО да предоставя информацията, счетена за необходима за целите на разследването. В този смисъл разпоредби на общинското право или вътрешни правила на член на СТО не могат да го освободят от неговите задължения за оказване на съдействие в разследванията; в такива случаи на конфликт ПКНР е задължено да предложи начини, по които може да бъде предоставен достъп до информацията, така че тя да може да бъде съответно проверена. Независимо от гореизложеното, ПКНР никога не даде обяснение на това свое твърдение и не предостави доказателства в това отношение (напр. правната разпоредба, съгласно която му е „забранено по закон“ да разпространява такава информация).
(118)
Наред с това ПКНР заяви, че писмото, предхождащо проверката, от 25 март 2013 г. не е било достатъчно подробно и не е съдържало конкретните въпроси, които са щели да бъдат разгледани по време на проверката на място. В тази връзка трябва да се отбележи, че въпреки че не съществува изискване Комисията да изпраща списък с всички въпроси, които ще бъдат зададени по време на проверката на място (и Комисията счита, че това не е уместно), в писмото, предхождащо проверката, от 25 март 2013 г., се съдържаше много конкретен и подробен списък на въпросите и документите, които щяха да бъдат разгледани в съответствие с член 26, параграф 3 от основния регламент и изискванията на СТО. От писмото обаче ставаше ясно, че списъкът е неизчерпателен и че ако е целесъобразно могат да бъдат разгледани и други въпроси и доказателства. В тази връзка следва също така да се отбележи, че ПКНР не оспори съдържанието на въпросното писмо, предхождащо проверката. От друга страна то отказа да обсъди някои въпроси, които не бяха изрично упоменати в писмото, като например информацията за най-едрите банки в КНР, участието на Китайската комунистическа партия („ККП“) в управлението на някои банки или достъпа на някои банки до резервите в чуждестранна валута на държавната администрация на валутните резерви, под предлог че не е готово да отговаря на въпроси по тези теми.
(119)
Също така ПКНР изтъкна, че Комисията не е проявила гъвкавост по време на посещението за проверка на място и в действителност е „фиксирала задължителен краен срок по отношение на всички искания за промени от ПКНР“. В същия дух правителството заяви, че Комисията не е приела никакви „приложими“ решения, предложени от ПКНР във връзка с проверката в Националната статистическа служба (НСС) и е отказала да удължи проверките до понеделник, 22 април 2013 г., за да извърши проверка в НСС. Освен това служителите на Комисията почти всеки работен ден са започвали проверките със закъснение, според ПКНР, поради тяхното късно пристигане.
(120)
По отношение на горните твърдения, Комисията подчертава, че гъвкавостта, показана от нейните длъжностни лица на място, е била пълна и безусловна. В редица случаи служителите на Комисията са предлагали по изключение да проверяват документи и доказателствен материал, които ПКНР е искало да внесе значително време след закриването на дадена тема, доста извън редовното работно време. Това е направено няколко пъти, дори и да е било свързано с придвижване в много късен час до други места за проверка и/или с връщане на обекти, на които служителите на Комисията вече са били и са осигурили възможност за проверка на документи. За съжаление обаче ПКНР не се е възползвало от въпросните предложения, което определено води до предположението, че непредставянето в редовно работно време на поисканите от Комисията документи не се е дължало на времеви ограничения или на нежелание от страна на Комисията да ги провери. По отношение на закъснялото започване на проверката на място Комисията отбелязва, че служителите са били там на време всеки ден, но за съжаление са се получили забавяния поради ежедневните процедури по регистрация за достъп до различните обекти на проверка, изисквани от ПКНР, или просто поради липсата на представител на ПКНР, който да придружи длъжностните лица при пристигането им в обектите за проверка, което ги е принудило да чакат дълго преди самото начало. Комисията отбелязва също, че проверките на място са продължили всеки ден и извън нормалното работно време, и че ПКНР е отменила следобедната сесия от първия ден на проверката на място, тъй като представителите на Министерството на технологиите са решили да не участват в проверката (вж. съображение 122). Ако ПКНР беше приела всички многократни предложения от страна на длъжностните лица на Комисията за проверка на документи извън редовното работно време, посещенията щяха да продължат по-дълго, но това не се е случило поради липсата на пълно съдействие от ПКНР.
(121)
Също така ПКНР оспори практиката на Комисията да не приема нови документи и доказателства, изискващи проверка, след края на етапа от проверката, към който те принадлежат. В тази връзка трябва да се поясни, че Комисията никога не е възнамерявала поначало да пренебрегне информация, предоставена по този начин. Комисията взе под внимание цялата предоставена информация, анализира нейното качество (напр. извлечението от одитираните финансови отчети се третира по различен начин от обикновена таблица в Excel или Word документ с цифри, които не са подкрепени от официален източник) и впоследствие ѝ придаде съответната тежест, тъй като не беше в състояние да провери тази информация по време на проверката на място.
(122)
По отношение на шестте документа (25), представени от ПКНР в хода на разследването, чието съдържание ПКНР отказа да обсъди по време на проверката на място, ПКНР изтъкна, че Комисията няма никакво основание да прилага използване на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. Също така правителството заяви, че Комисията не е оказала съдействие на ПКНР с разяснения относно изискването за предоставяне на тези документи и не е доказала, че всички тези документи са от значение, въпреки че ПКНР изрично е приканило Комисията „преди началото на проверката да разясни на ПКНР изискването за предоставяне на тези документи и да докаже, че всички въпросни документи са релевантни“. В това отношение на първо място се отбелязва, че всички документи пряко се отнасят до съответната промишленост (26) и поради това включването им в обхвата на проверката е било особено уместно.
На второ място, формулировката, която ПКНР е използвало в писмото си до Комисията от 11 април 2013 г., е била различна от посочената в писмото му от 3 юни 2013 г. В действителност в своето писмо от 11 април 2013 г. ПКНР заяви, че проверката на гореупоменатите документи „е временно преустановена, освен ако Комисията не съумее да докаже по убедителен начин значимостта на тези документи за целите на текущото разследване, по-специално за предполагаемите субсидии“. Тъй като всички тези документи се отнасят непосредствено до съответния промишлен сектор, а дори и до конкретни схеми за субсидиране, като например преференциалното кредитиране или преференциалните данъчни режими, което е видно от техните наименования, Комисията не вижда какво още би могло да се добави като доказателство за тяхната значимост. За Комисията беше изненада, че ПКНР не постави под съмнение значимостта на тези документи при тяхното представяне, а едва когато Комисията поиска разяснения.
(123)
В писмото си от 23 май 2013 г. Комисията заяви, че не ѝ е било позволено да свери по-голямата част от предоставената информация с оригиналната документация и с изходните данни, използвани за изготвянето на отговорите на ПКНР по отношение на информацията за финансовия пазар и за финансовите институции в КНР. ПКНР възрази, че предвид „твърде общия и неспецифичен характер на формулировката“ Комисията е лишила ПКНР от възможността да направи съдържателен коментар и следователно не му е дала възможност да упражни правото си на подобаваща защита. Това твърдение не отговаря на действителността. Във въпросника Комисията зададе много специфични въпроси и, в съответствие с обичайната практика на много разследващи органи, положи усилия да провери отговорите на ПКНР по време на проверката на място.
(124)
В отговора си на въпросника ПКНР по-специално посочи, че „отпуснатите на съответния промишлен сектор заеми представляват много малка част от общия размер на отпуснатите заеми. Например, някои банки са посочили в приложенията си към въпросниците, че заемите, отпуснати на съответния промишлен сектор, са възлизали на по-малко от 1 % от общия размер на заемите“. По време на проверката ПКНР не съумя да подкрепи това твърдение с доказателства, а само препоръча на Комисията да се обърне към банките.
(125)
Комисията поиска също статистика за заемите, отпуснати на съответния сектор. ПКНР заяви, че не поддържа такива регистри. Когато Комисията запита дали ПКНР е опитало да състави такава статистика и поиска тази информация от банките, присъстващото по време на проверката длъжностно лице от Комисията за банково регулиране на Китай (КБРК, банковият регулаторен орган в КНР), отговори, че не е наясно, тъй като друг отдел в КБРК отговаря за статистиката. ПКНР не предостави никоя от статистиките, поискани във въпросника и многократно след това в процеса на изискване на допълнителни данни. В своето писмо, предхождащо проверката, Комисията отново посочи че тази тема ще бъде обхваната.
(126)
По отношение на банките по време на проверката на място Комисията запита също така за оценката на риска и на кредитоспособността, общото оперативно състояние, състоянието на управлението, кредитното равнище, използването на финансите, способността за погасяване на задълженията, естеството на гаранциите и бизнес сътрудничеството между банките и кредитополучателите, тъй като ПКНР направи твърдения по тези въпроси в отговора си на въпросника. Отново, въпреки факта, че тези теми бяха посочени в писмото, предхождащо проверката, ПКНР не можа да представи доказателства в подкрепа на твърденията си и препоръча на Комисията да се обърне към банките.
(127)
В отговора си на писменото искане за допълнителна информация ПКНР предостави информация относно процентния дял на държавното участие в някои банки. Следва да се отбележи, че първоначално във въпросника ПКНР заяви, че не разполага с такава информация и представи информация в това отношение едва след като Комисията посочи, че съгласно член 24 от Закона за търговските банки се изисква банките да съобщават тази информация на КБРК. Когато по време на посещението за проверка Комисията запита относно източника на тази информация, присъстващото длъжностно лице от КБРК заяви, че не е наясно, тъй като друг отдел в КБРК отговаря за събирането на такива данни. Съгласно член 2 от Временните разпоредби относно надзорния съвет в ключови държавни финансови институции (предоставени от EXIM Bank в нейния отговор на писменото искане) „списъкът на държавните финансови институции, за които Държавният съвет определя надзорни съвети, се препоръчва от административния орган по надзорните съвети в държавните финансови институции“. Тъй като тази правна разпоредба се отнася до административния орган за съветите на надзорните органи в държавни финансови институции, изглежда че ПКНР е наясно с това кои финансови институции притежава. Въпреки това Комисията не беше в състояние да провери тази информация или дори да установи нейния източник поради липсата на съдействие от страна на ПКНР. Публично достъпната информация показва, че са налице и други държавни банки (предоставили заеми на включените в представителната извадка производители износители) в допълнение към отчетените от ПКНР в неговия отговор на писменото искане (27).
(128)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР изтъкна, че Комисията нито във въпросника си, нито в писменото искане е попитала за„подкрепящи доказателства или източник на данни“ и „сега внезапно твърди, че липсват подкрепящи доказателства и източник на данни“. За да изчисти недоразуменията, Комисията, като всеки друг разследващ орган, проверява данните, предоставени от всички страни в процедурата, и ПКНР беше наясно с това, тъй като Комисията още във въпросника си и в придружителното писмо към въпросника посочи, че отговорите могат да бъдат предмет на проверка. Освен това в писмото, предхождащо проверката, Комисията включи също така тази конкретна тема сред въпросите, които ще бъдат разгледани по време на проверката (28). Ето защо фактът, че Комисията иска доказателства в подкрепа на изявленията на ПКНР със сигурност не е изненада за ПКНР, а стандартна процедура, която Комисията следва във всеки един случай.
(129)
Когато по време на проверката Комисията поиска от ПКНР да представи списък с 10-те най-големи банки в КНР и пазарния дял, който те имат, КБРК отговори, че е в състояние да предостави тази информация, но че не би могло да отговори на въпроса преди той да бъде поставен в писмена форма. Комисията поясни, че въпрос, зададен устно по време на посещението за проверка, има същата сила като всеки друг въпрос, зададен в писмена форма, и посочи факта, че за други устни въпроси ПКНР не е изискало те да бъдат зададени в писмен вид преди да отговори. Независимо от това пояснение, ПКНР все още не е предоставило информацията.
(130)
Във въпросника Комисията поиска документи, които са в основата на създаването на КБРК и с които ѝ се предоставя мандат. ПКНР представи документ от Националния народен конгрес, в който се посочва само, че се създава КБРК. Когато Комисията отправи запитване дали са налице други документи, определящи мандата и целите на КБРК, присъстващото длъжностно лице от КБРК заяви, че съществуват много други закони относно КБРК, но че, ако Комисията е искала да получи тези документи, е трябвало да ги поиска преди проверката. Следва да се отбележи, че във въпросника Комисията поиска от ПКНР да „предостави документите, въз основа на които е създаден този орган и му е възложен мандат“ и следователно е поискала тези документи преди проверката.
(131)
Когато Комисията поиска статистически данни и доклади от банките, предоставяли заеми на включените в извадката износители през РП, тя се позова на член 33 от Закона на КНР за регулирането и надзора на банковия сектор (29), съгласно който КБРК събира такива статистически данни. Присъстващото длъжностно лице от КБРК заяви, че първо е трябвало да поиска разрешение от правния отдел, но той не е предоставил никаква информация в това отношение преди приключването на проверката. Отново трябва да се отбележи, че Комисията поиска тази информация във въпросника и в писменото искане и посочи в своето писмо, предхождащо проверката, че статистическите данни ще бъдат от значение при проверката.
(132)
ПКНР изтъкна също така, че твърденията в жалбата относно това, че китайските банки са публични органи, се базират единствено на обикновени твърдения за акционерно участие на държавата, които на свой ред се основават на „неправомерни“ определения в случая с фината хартия с покритие. Това твърдение представлява неправилно тълкуване на факти от жалбата. В жалбата жалбоподателят освен държавната собственост е упоменал, наред с другото, заемите, предоставяни от банките въз основа на политически директиви и държавните служби, които нареждат на финансовите институции да увеличат кредитирането и отпускането на заеми за предприятията, които насърчават новите технологии и продукти (включително ФВ промишлеността). Констатациите, че китайските банки са публични органи, в случая с фината хартия се базираха на повече елементи, а не само на собствеността (т.е. държавна намеса и насоки за банките да отпускат заеми за хартиената промишленост при преференциални условия посредством държавни програми) и са в пълно съответствие с правото на ЕС и СТО. Освен това констатациите относно статута на публични органи на държавните банки бяха потвърдени и в случая със стоманените продукти с органично покритие.
(133)
ПКНР също продължи да твърди, че му е практически невъзможно да предостави информация относно съществуващите в КНР 3 800 банки и финансови институции и че при всяко положение КБРК не съхранява документация относно процентния дял на държавно участие в банките. Комисията не разбира защо ПКНР неколкократно споменава всички банки в КНР във връзка с участието на държавата в тях, след като поисканата информация изрично беше ограничена до тези банки, „в които ПКНР притежава пряко или непряко дялово участие“ (30). Както е обяснено в съображение 127 по-горе, твърдението на ПКНР, че КБРК (или който и да е друг орган на държавна власт) не съхранява регистри за своите дялове от собствеността на банките, изглежда в противоречие с няколко китайски правни разпоредби.
(134)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР повтори твърдението си, че не разполага с правомощията да изисква от „независимите банки“ да предоставят поверителна информация и се позова на писмото, за което се твърди, че е било изпратено до банките по този въпрос. Вярно е, че по време на проверката ПКНР показа оригинала на предназначеното за банките писмо, но когато Комисията поиска от ПКНР да представи доказателства относно това до кои банки и финансови институции е изпратено това писмо, ПКНР не бе в състояние да представи такива доказателства. Също така ПКНР заяви, че някои от институциите, посочени в приложение 7 на писменото искане, не са банки. В това отношение Комисията отбелязва, че тези институции са били съобщени на Комисията от включените в извадката производители износители, като институции, които са им отпускали заеми.
(135)
ПКНР заяви, че Комисията никога не е разглеждала въпроса за циркуляри YinFa [2003 г.] и [2004 г.] на КНБ във въпросника, нито в писменото искане. Следва да се отбележи, че в писмото, предхождащо проверката, Комисията включи „нормативни актове/циркуляри/вътрешна документация на КНБ относно регулирането на лихвените проценти в КНР“ сред темите, които следва да бъдат обхванати по време на проверката. Очевидно е, че и двата циркуляра попадат в тази категория. В своя отговор на писменото искане ПКНР дори се позова на статия на уебсайта на КНБ, в която се споменава един от тези циркуляри. Въпреки това ПКНР не предостави никакви циркуляри на КНБ и представи само информация от уебсайта на КНБ, която беше непълна по отношение на управлението на лихвените проценти по заемите и депозитите в Китай в сравнение с циркуляри YinFa [2003 г]. и [2004 г.], които са на разположение в интернет. Следва да се отбележи също, че ПКНР не отказа да представи тези документи въз основа на това, че не е подготвенo за такъв въпрос поради твърденията си за поверителния характер на циркулярите. В това отношение следва да се отбележи, че твърдението на ПКНР относно поверителния характер на циркулярите на КНБ е несъвместимо с неговата собствена практика в настоящата процедура. В коментарите си по оповестяването на окончателните заключения ПКНР предостави пълния текст на друг циркуляр на КНБ, за да обоснове твърдението си, че предоставянето на специални заеми от страна на държавните търговски банки е отменено, при което твърдяната в другите случаи поверителност не изглеждаше да е проблем. Що се отнася до извадките от уебсайта на КНБ, Комисията ги взе под внимание и не пренебрегна тяхното съдържание. Въпреки това, за да се добие пълна информация по този въпрос, бяха необходими и двата циркуляра, което допълни предоставената от ПКНР информация.
3.3. Индивидуално разследване („ИР“)
(136)
Шестима съдействащи производители износители подадоха заявления за индивидуално разследване (ИР) в съответствие с член 27, параграф 3 от основния регламент, а именно дружествата CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd., Jiangsu Runda PV Co., Ltd., Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan), Phono Solar Technology Co. Ltd., Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co. Ltd. и Shandong Linuo Solar Power Holdings Co. Ltd.. На тези дружества не беше възможно да се предостави ИР, тъй като, поради големия брой на предполагаемите схеми за субсидиране и времеемкостта на разследването, това би създало неоправдано голяма тежест и би могло да възпрепятства своевременното приключване на разследването.
3.4. Специфични схеми
(137)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, Комисията поиска информация във връзка със следните схеми, за които се твърди, че включват предоставяне на субсидии от страна на органа на държавна власт:
i)
Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Отпускане на кредитни линии
-
Програми за субсидиране на експортното кредитиране
-
Експортни гаранции и застраховане за екологични технологии
-
Обезщетения, предоставяни посредством предоставяне на достъп до офшорни холдингови дружества и изплащане на заема от правителството
ii)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства
-
Изследователски фонд за развитие на износния продукт
-
Субсидии за развитието на програмите „Famous Brands“ и „China World Top Brands“
-
Средства за пасивно разширяване на производства в провинция Guandong
-
Демонстрационната програма „Golden Sun“
iii)
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
-
Програма „two free/three half“ за предприятия с чуждестранно участие (ПЧУ)
-
Намаляване на данъка върху доходите за експортно ориентираните ПЧУ
-
Облекчения на данъка върху дохода за ПЧУ въз основа на географското разположение
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, които участват в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guandong
iv)
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
-
Освобождаване от ДДС и отстъпки при вносните мита за използването на внесено оборудване
-
Възстановяване на ДДС върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
-
Освобождаване от ДДС и вносни мита за покупки на дълготрайни активи в рамките на Програмата на Фонда за развитие на външната търговия
v)
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
Държавни доставки на полисилиций на занижени цени
-
Държавни доставки на екструдирани алуминиеви изделия на занижени цени
-
Държавни доставки на стъкло на занижени цени
-
Държавни доставки на електроенергия
-
Предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени
3.4.1. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
а) Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
- Финансов пазар и институции в Китай
(138)
Комисията поиска от ПКНР информация за съотношението на заемите за сектора като цяло и за секторите, засегнати от настоящата процедура, предоставени от банки, в които ПКНР е мажоритарен или единствен акционер; от банки, в които ПКНР има дял, но не мажоритарен; ПКНР отговори, че не разполага с документация за сумите и процентите на заемите, отпуснати от държавни банки, и че не разполага с документация за заемите за ФВ промишленост. ПКНР не предложи алтернативен източник за тази информация.
(139)
Комисията приложи към първоначалния антисубсидиен въпросник специален въпросник (допълнение A) за банките/финансовите институции и поиска от ПКНР да го препрати до банките/финансовите институции, които предоставят заеми на съответния сектор. Целта на допълнение А беше да се проверят съдържащите се в жалбата твърдения, че китайските банки с държавно участие са публични органи. Комисията поиска, освен други данни и информация относно структурата на държавния контрол в тези китайски банки и изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси във връзка с фотоволтаичната промишленост (т.е. съвет на директорите или съвет на акционерите, протоколи от заседанията на акционерите или директорите, националност на акционерите и директорите, политики на кредитиране и оценка на риска по отношение на заемите, отпускани на съдействащите производители износители). В отговора на въпросника ПКНР представи отговор на допълнение А само за пет банки (Китайска банка за развитие (КБР), Китайска експортно-импортна банка, Шанхайска банка, Китайска народна банка (31), Банка Huaxia). В писменото искане Комисията повтори своето първоначално искане за информация. За да улесни ПКНР в оказването на съдействие, Комисията предостави списък на банките/финансовите институции, които са предоставили заеми на дружества, включени в извадката, и отново прикани ПКНР да предаде допълнение А на тези субекти. С отговора на писменото искане не бяха представени допълнителни отговори на Допълнение А.
(140)
Освен това Комисията събра информация относно държавното участие в банките и финансовите институции. В своя отговор на въпросника ПКНР заяви, че не поддържа регистри относно дяловите участия и не представи предложение за това как да бъде получена тази информация. Когато Комисията посочи в своето писменото искане че включването на тази информация в учредителните договори на банките е задължително и че те са достъпни за ПКНР като акционер, ПКНР предостави информация относно акционерното участие за 16 банки. С изключение на пет банки, за които ПКНР се позова на годишните им доклади като източник, обаче то не предостави никакви доказателства в подкрепа на тази информация и не разкри източника на тази информация. Относно другите банки, които са отпускали заеми на съответния сектор, ПКНР не предостави каквато и да било информация относно своето участие. Вследствие на това Комисията не бе в състояние да провери точността и верността на докладваните данни по отношение на участието на държавата в банките и в другите финансови институции.
(141)
ПКНР заяви, че кредитният рейтинг „BB“, прилаган по отношение на включените в извадката производители износители (за целите на определянето на референтните лихвени проценти по заемите), е „изключително неблагоприятен“, и че Комисията „в светлината на реалните факти по случая не е обяснила по какъв начин е стигнала до заключението, че това е точното или най-разумното заключение. ПКНР изтъкна също така, че тази методология води до „недопустим неблагоприятен извод“.“ Въпреки че това твърдение беше направено във връзка с един от предходните случаи (т.е. фината хартия с покритие) и преди оповестяването на информацията във връзка с рейтинга, приложим по отношение на включените в извадката производители износители в настоящата процедура, следва да се отбележи, че Комисията не е приложила „неблагоприятни налични факти“ нито в този случай, нито в други случаи, упоменати от ПКНР в неговото изявление. Комисията само е формулирала съответни заключения от фактите в регистъра, които показват, че не е направена съответна оценка на кредитния риск, вж. съображения 175-178. Следва да се отбележи, че през РП китайската ФВ промишленост е понесла сериозни загуби и нейното финансово състояние очевидно е било изключително тежко. От няколко оценки на кредитния риск, предоставени от включени в извадката дружества, стана ясно, че определянето на кредитен рейтинг „BB“ за РП като цяло не е било необосновано. В действителност някои оценки на кредитния риск ясно показват, че няколко групи всъщност са били в по-малка или в по-голяма степен в несъстоятелност.
- Проверки в банките
(142)
В писмото, предхождащо проверката, Комисията предвиди проверка на банките, изпратили отговор на допълнение А към въпросника, и посочи банките, отпуснали съществен дял от заемите за включените в извадката производители износители, а именно Китайска банка за развитие, Китайската експортно-импортна банка, Шанхайската банка и Банка Huaxia, като включи и подробен списък на темите, които ще бъдат обхванати по време на проверката. В първоначалния въпросник, предназначен за ПКНР, Комисията вече беше изяснила, че информацията, предоставена в отговорите на въпросника, може да бъде предмет на проверка на място. В писмото, предхождащо проверката, Комисията също посочи, че е поискала от ПКНР да „предостави всички налични придружаващи документи, използвани при изготвянето на Вашия отговор по същество, включително оригиналните източници и заявления“. Двама други основни доставчици на преференциално финансиране за включените в извадката производители износители или въобще не предоставиха поисканата информация (Китайската земеделска банка), или тази информация беше подадена от тяхно име без възможност да бъде проверена (Китайската народна банка).
- Шанхайска банка
(143)
В своето писмо, предхождащо проверката, от 25 март 2013 г. Комисията уведоми ПКНР за намерението си да извърши проверка на Шанхайската банка („ШБ“) и предложи, с цел да се улесни посещението за проверка за ПКНР, при необходимост то да бъде удължено до 22 април 2013 г. (32). В първоначалния си отговор на писмото, предхождащо проверката, от 5 април ПКНР не потвърди дали проверката на ШБ ще се проведе, а запита дали Комисията е съгласна проверката на ШБ да се извърши на различно място от останалата част от проверката (т.е. в Шанхай вместо в Пекин). За улесняване на проверката на място Комисията по изключение се съгласи с това; тя обаче прикани ПКНР да потвърди извършването на проверката в Шанхай до 9 април най-късно (т.е. три работни дни преди началото на проверката в Пекин), за да може екипът да уреди практическите въпроси, свързани с една такава промяна в организацията на проверката. Едва на 11 април (един работен ден преди началото на проверката, ПКНР потвърди, че ШБ е на разположение за проверка на 23 или 24 април 2013 г. В същия ден Комисията съобщи на ПКНР, че поради късното потвърждение не е възможно да се направят промени в графика. Освен това предложените от ПКНР дати (23 или 24 април) бяха далеч извън рамките на договорения между ПКНР и Комисията период, в който трябваше да се извърши проверката, а дори и извън рамките на удължения срок, предложен от Комисията. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери отговора на допълнение А, представен от ШБ, както и информацията относно заемите, предоставени от тази банка на включените в извадката производители износители. Впоследствие в писмото си от 23 май 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че обмисля да приложи член 28 от Регламент (ЕО) № 597/2009 по отношение на непроверената информация, представена от ШБ.
(144)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР изтъкна, че проверката на ШБ не се е състояла поради липса на гъвкавост от страна на Комисията, че Комисията не е предложила алтернативни дати за проверката и просто е „отказала да разгледа възможността за проверка на Шанхайската банка“. Тези твърдения са неверни. Комисията ясно заяви в писмото, предхождащо проверката, че първоначално е било предложено проверката да се състои на 17 и 18 април 2013 г., с възможност за допълнителен ден на 22 април, като беше оставено на ПКНР да предложи подходящо време за посещения в банките през целия период на проверка (т.е. пълна работна седмица плюс допълнителен ден). ПКНР обаче предложи дати за проверка на ШБ извън този период и го направи само един работен ден преди началото на проверката на място. По мнение на Комисията предложената гъвкавост беше повече от достатъчна и за проверка на ШБ бяха предложени общо шест алтернативни дни, противно на твърдението на ПКНР.
- Банка Hua Xia
(145)
В писмото си от 23 май 2013 г. Комисията обясни на ПКНР, че не е в състояние да провери някои части от отговора на банка Huaxia („банката“) на допълнение А, а именно структурата на собствеността, оценката на кредитоспособността на включените в извадката производители износители и премиите за риска, заплащани от различните промишлени сектори, и по-специално на съответния сектор.
(146)
В отговора си от 3 юни 2013 г. ПКНР изтъкна, че Huaxia е разяснила структурата на собствеността и е предоставила допълнителна информация и разяснения на Комисията относно своите акционери и че оценката на кредитоспособността на клиентите попада в обхвата на законодателните норми и договорните споразумения относно банковата тайна между банките и техните клиенти.
(147)
По отношение на структурата на собствеността следва да се отбележи, че в отговора си на допълнение А Huaxia заяви, че е била учредена „без каквото и да било държавно участие“ и не разкри никаква информация относно собствеността на правителството, въпреки че това беше изрично поискано от Комисията в допълнение А. Комисията изтъкна, че това е в противоречие с другите данни, предоставени от ПКНР, и че Huaxia е признала, че някои от акционерите са държавна собственост и е представила документ с информация на китайски за някои от тях. От информацията, предоставена от Huaxia, обаче не става ясно какъв е делът на държавната собственост в банката.
(148)
Що се отнася до оценката на кредитоспособността, Комисията отбелязва, че банката съумя да да предостави такъв документ за едно от дружествата (след като защити самоличността на дружеството с някои изменения в документа), докато за другите изисквани документи тя заяви, че те попадат в обхвата на законодателните норми и договорните споразумения относно банковата тайна между банките и техните клиенти. Това различие в третирането е трудно разбираемо.
- Китайска експортно-импортна банка
(149)
В писмото си от 23 май 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че отговорите, дадени от Китайската експортно-импортна банка („EXIM“) на допълнение А и на писменото искане за допълнителна информация, са непълни и че EXIM не е представила някои изрично поискани документи, т.е. устав, Известие за създаване Китайската експортно-импортна банка, издадено от Държавния съвет, или Мерки за управление на кредитирането на търговците износители на високотехнологични продукти от Китайската експортно-импортна банка. Относно учредителния договор ПКНР заяви в писмото си от 3 юни 2013 г., че поради вътрешната си политика EXIM не е била в състояние да предостави учредителен акт (който представлява документ относно вътрешното управление), но се позова на онлайн версията, която според ПКНР е била предложена за консултация на лаптоп, предоставен от EXIM по време на проверката. Комисията намира това обяснение за объркващо и лишено от смисъл. Ако документът е бил достъпен онлайн по време на проверката, Комисията не вижда причина, поради която да не е било възможно предоставянето му при неколкократното му поискване във въпросника, писменото искане и отново по време на проверката. Всъщност твърдението че EXIM е предоставила този документ на лаптоп по време на проверката е невярно. EXIM заяви, че Комисията следва да прегледа документа онлайн, но длъжностното лице на Комисията поясни, че не е разполагало с достъп до интернет в помещенията на мястото на проверката. В допълнение EXIM дори не предостави интернет връзка към онлайн версията на устава.
(150)
Що се отнася до другите два документа, EXIM се обоснова с това, че те не биха могли да бъдат предоставени поради поверителния си характер и поради вътрешните правила. Самата EXIM заяви в отговора си на писменото искане, че „EXIM е учредена и функционира съгласно Известието за създаване на Китайската експортно-импортна банка, издадено от Държавния съвет, и Устава на Китайската експортно-импортна банка“. Следователно той беше счетен за документ от основно значение за проверката на съдържащите се в жалбата твърдения че EXIM е публичен орган, но Комисията не получи достъп до него. В този контекст следва да се отбележи, че друга банка от стратегическо значение за политиките, т.е. CDB, предостави подобен документ относно своето учредяване, а в настоящото разследване бяха представени и няколко други известия на Държавния съвет. Освен това EXIM не подкрепи твърденията си относно поверителността с каквито и да е било доказателства. В допълнение, както бе обяснено в съображение 117, правителствата не могат просто да се позоват на вътрешни правила, за да се освободят от задълженията си съгласно Споразумението СИМ и основния регламент. Същото се отнася и за Мерките за управление на кредитирането на търговците износители на високотехнологични продукти от Китайската експортно-импортна банка, за които EXIM също заяви, че са поверителни, без да приложи каквито и да е доказателства и дори отказа да обсъжда целта на настоящия документ.
(151)
EXIM също така не предостави многократно поисканата информация за състава на управителния съвет и на надзорния съвет, с обяснението, че „съставът на управителния съвет се променя“ и че въпросите на Комисията относно членството на членовете на управителния съвет в ККП „са твърде лични и неуместни въпроси в контекста на едно антисубсидийно разследване.“ Фактът, че съставът на управителния съвет се променя, не е от значение за целите на настоящото разследване. От значение е по какъв начин държавата е представлявана в управителните съвети на EXIM; ПКНР и EXIM обаче отказаха да предоставят тази информация. Комисията също така счита, че членството на висшето ръководство на EXIM (и всички банки в тази област) е от съществено значение за целите на определянето на степента на държавна намеса в управлението на банките. Според конституцията на ККП „Партията трябва да насърчава и подобрява основната икономическа система, като публичната собственост играе доминираща роля и различните икономически сектори се развиват паралелно…“ (33), поради което проверката на влиянието на ККП в EXIM беше счетена за необходима за целите на настоящото разследване, и по-специално, за да се оцени степента на държавен контрол по отношение на банките.
(152)
Що се отнася до статистиката за износа на различните категории продукти, която вече беше поискана във въпросника и която EXIM е правно задължена да предава на КБРК, в писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР заяви, че се нуждае от повече време, за да подготви тази информация. В това отношение се отбелязва, че тъй като Комисията поиска тази информация още в първоначалния въпросник, ПКНР разполагаше с повече от три месеца и половина, за да я подготви, но не го направи. Според твърденията на EXIM „този вид информация може да бъде намерена в годишните доклади“; това обаче не е така. Информацията в годишните доклади, на които се позова ПКНР, обхваща различни периоди в сравнение с информацията, поискана от Комисията във въпросника и по време на посещението за проверка.
(153)
ПКНР с право твърди, че в отговора на въпросника е предоставило, наред с друго, сумите на експортните кредити за износа на механични и електрически продукти и нови високотехнологични продукти. Отбелязва се, че Комисията никога не е оспорвала подаването на тези данни. Комисията оспори факта, че при опита ѝ да провери тези числа по време на посещението за проверка, EXIM не съумя да предостави никакви доказателства в подкрепа на данните или дори да обясни откъде идват те. По подобен начин на Комисията не беше позволено да провери предоставените от ПКНР в отговора на въпросника данни относно дела на експортните кредити за ФВ сектор. Интересно е да се отбележи, че EXIM не счете никоя от тези цифри за поверителна, но когато Комисията поиска източник, спрямо който да ги провери, EXIM ѝ отказа достъп до такъв, като се позова на съображения за поверителност. EXIM приложи същата аргументация по отношение на размера на експортните кредити, предоставени на включените в извадката и на оказващите съдействие производители. Тя съобщи цифрите в отговора си на писменото искане, но не позволи на Комисията да ги провери въз основа на съображения за поверителност. В действителност не бе възможно да се проверят по-голямата част от статистическите данни, представени от EXIM.
(154)
EXIM също така отказа да обясни и да подкрепи със съответните доказателства кредитните рейтинги на включените в извадката производители износители и анализите, довели до определянето на тези рейтинги.
- Китайска банка за развитие („КБР“)
(155)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР изрази загриженост, че Комисията е задала „лични въпроси относно членството в политически партии на членовете на управителните съвети и на висшето ръководство“. Това не е вярно. Въпросите, касаещи обвързаността на членове на управителния съвет и на висшето ръководство с ККП са с чисто технически характер и, както бе обяснено в съображение 151 по-горе, бяха зададени с цел да се определи ролята на ККП в китайската икономика.
(156)
По време на проверката Комисията опита да провери оценката на кредитоспособността на включените в извадката производители износители. CDB предостави известна обща информация, но отказа да разкрие каквато и да е информация във връзка с оценката на кредитоспособността на включените в извадката производители износители, дори и оценката на риска и доклада за оценка на ФВ сектор.
(157)
В отговора на писменото искане CDB предостави цифри относно рисковата премия, заплащана в разглеждания сектор. По време на проверката CDB коригира отговора си в това отношение, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на тази цифра, нито обяснение за това какво стои в основата на тази цифра, въпреки многократните искания от Комисията по време на посещението за проверка.
б) Китайските държавни банки са публични органи
(158)
Жалбоподателят твърди, че държавните търговски банки в КНР са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент.
(159)
Апелативният орган на СТО (по-долу наричан „АО“) в доклада си „САЩ, - окончателни антидъмпингови и изравнителни мита върху някои продукти от Китай“ (34) (по-долу наричан „докладът на АО“) определя публичния орган като субект, който „притежава, упражнява или разполага с държавна власт“. Според АО доказателството, че правителството упражнява значителен контрол над даден субект и неговата дейност може при някои обстоятелства да служи като доказателство, че съответният субект притежава държавна власт и упражнява тази власт при изпълнението на правителствените функции. При условие че доказателствата показват наличието на различни формални признаци на държавен контрол, а същевременно са налице и доказателства, че такъв контрол е упражняван по значим начин, тези доказателства позволяват да се направи изводът, че съответният субект упражнява държавна власт (35). АО също така счита, че публичните органи се характеризират и с „изпълнение на управленски функции“ (36), които „по принцип се смятат за част от правителствената дейност в правния ред на съответната членка“ (37).
(160)
Анализът по-долу е съсредоточен върху това дали въпросните държавни търговски банки изпълняват функции, които обичайно се приемат за част от държавната практика в Китай и, ако е така, дали при това те упражняват държавна власт. Разследването установи, че китайският финансов пазар се характеризира с намеса на правителството, тъй като повечето големи банки са държавна собственост. Китайските власти предоставиха много ограничена информация относно акционерните дялове/собствеността на банките в Китай. Въпреки това, както е изложено по-нататък, Комисията събра наличната информация, за да достигне до представителна констатация. При извършването на анализа дали банките са субекти, които притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (публични органи), Комисията също така издири информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавния контрол върху дейностите на банката, изпълнението на държавни политики или интереси и дали въпросният субект е създаден с нормативен акт.
(161)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки в Китай имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Съгласно изследване на Deutsche Bank за 2006 г. относно банковия сектор на КНР (38) делът на държавните банки вероятно възлиза на повече от 2/3 от китайския пазар. По същия въпрос в Прегледа на СТО на търговската политика на Китай, се отбелязва, че „високата степен на държавна собственост е друга забележителна характеристика на финансовия сектор в Китай“ (39) и „няма много промени в пазарната структура на китайския банков сектор, който е доминиран от държавни банки“ (40). Важно е да се отбележи, че петте големи държавни търговски банки (Китайската земеделска банка, Китайската народна банка, Китайската строителна банка, Съобщителната банка и Промишлената и търговска банка) взети заедно представляват повече от половината от китайския банков сектор (41). Участието на правителството в петте най-големи държавни банки също беше потвърдено от ПКНР в отговора му на писменото искане.
(162)
Комисията поиска и информация относно структурата на държавния контрол в тези китайски банки и изпълнението на държавни политики или обслужването на интереси във връзка с фотоволтаичната промишленост (т.е. съвет на директорите или съвет на акционерите, протоколи от заседанията на акционерите или директорите, националност на акционерите и директорите, политики на кредитиране и оценка на риска по отношение на заемите, отпускани на съдействащите производители износители). Независимо от това, както е отбелязано в съображение 139 по-горе, ПКНР представи твърде ограничена информация в това отношение и не позволи да се провери голяма част от предоставената информация. Следователно се наложи Комисията да използва наличните факти. Тя заключи въз основа на наличните данни, че тези банки се контролират от държавата чрез собственост, административен контрол на тяхното „търговско“ поведение, включително определянето на граници за лихвените проценти върху депозитите и заемите (вж. съображения 164-167 по-долу), а в някои случаи дори и с учредителни документи (42).
Данните от значение за извеждането на гореизложените констатации са извлечени от информация, предоставена от ПКНР, от годишните доклади на китайските банки, които бяха предоставени от ПКНР или бяха публично достъпни, от информация, получена от изследването на Deutsche Bank от 2006 г. относно китайския банков сектор (43), от прегледа на СТО за политиките на Китай (2012 г.) (44), от доклада на Световната банка „Китай 2030 г.“ (45) или от Икономическото проучване на ОИСР за Китай от 2010г. (46); от информация, предоставена от съдействащите производители износители и информация, налична в жалбата. Що се отнася до чуждестранните банки, независими източници изчисляват, че те представляват незначителна част от банковия сектор в Китай и съответно не играят съществена роля в политиката на кредитиране, като е налице информация, че те може би възлизат на едва 2 % от китайския пазар (47). Публично достъпната информация потвърждава също, че китайските банки, и по-специално големите търговски банки, все още разчитат на държавни акционери и на държавата за попълване на капитала в случай на липса на капиталова адекватност поради разрастване на кредитната дейност (48).
(163)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на съдействащите производители износители, мнозинството от тях са държавни банки. Въз основа на наличната информация (49) бе установено, че държавните банки и други държавни образувания отпускат по-голямата част от заемите за оказалите съдействие производители износители. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайска банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската народна банка, Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка. По отношение на останалите засегнати държавни банки Комисията отново поиска същата упомената по-горе информация относно държавния контрол и изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси във връзка с фотоволтаичната промишленост. Тази подробна информация не беше предоставена. Поради това се прави заключението, че банките се контролират от правителството. Наличието на подобен значим контрол се доказва, наред с друго, и от политиката на държавата в подкрепа на въпросния сектор, която подтиква банките от своя страна да действат по такъв начин, че да подпомагат въпросния сектор (вж. съображение 102 по-горе). По тази причина държавните банки и банките, финансиращи държавните политики в Китай, следва да бъдат считани за публични органи.
(164)
Друг признак за намесата на ПКНР на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти. Разследването установи, че КНБ се характеризира със специфични правила по отношение на начина, по който варират лихвените проценти в КНР. Съгласно наличната информация тези правила са определени в циркуляр на КНБ относно „Въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите -Yinfa № 251, 2004 г. („Циркуляр 251“)“. От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, простиращи се в определени рамки спрямо референтния лихвен проце0нт на КНБ. За заемите, отпускани от търговските банки и заемите със стопанско предназначение, отпускани от стратегическите банки, не съществува горна граница, а само долна такава. При градоустройствените кредитни кооперации и селскостопанските кредитни кооперации съществува и горна, и долна граница. За заемите, отпускани при преференциални условия и за заемите, за които Държавният съвет прилага специфична уредба, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Комисията поиска от ПКНР разяснения относно определението и формулировката в циркуляр 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е посочено в съображение 135 по-горе, ПКНР отказа да предостави въпросните циркуляри, което попречи на Комисията да провери съдържанието им и да потърси обяснения. Тъй като ПКНР не предостави информация, която да докаже промяна в ситуацията от март 2013 г. насам, когато Комисията е приключила своите антисубсидийни разследвания относно стоманените продукти с органично покритие (50), се прави констатацията, че КНБ се намесва и влияе на определянето на лихвените проценти от държавните банки. ПКНР не предостави никакви доказателства, че положението, установено в хода на разследванията във връзка с фината хартия с покритие и стоманените изделия с органично покритие, се е променило. Следователно, въз основа на наличните факти и на други посочени по-горе доказателства, се стигна до заключението, че методологията за определяне на лихвените проценти е била една и съща през целия РП.
(165)
Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и таваните за лихвените проценти по депозитите доведоха до ситуация, при която банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени сектори при изгодни лихвени проценти.
(166)
Банките са обект и на правни норми, които изискват от тях, наред с друго, да провеждат кредитната си дейност съобразно нуждите на националната икономика (51), да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (52) или да отдават приоритетно значение на разработването на високотехнологични производства или производства с използване на нови технологии (53). Банките са задължени да спазват тези правила. Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани проекти“ и „високотехнологични сектори и сектори с използване на нови технологии“.
(167)
От различни независими източници на информация става ясно, че намесата на държавата във финансовия сектор в КНР е съществена и постоянна. Това личи, например, от констатацията на i) работния документ на МВФ от 2006 г., според който либерализацията на банковия сектор в КНР е непълна и кредитният риск не се отразява по съответен начин (54); ii) доклада на МВФ за 2009 г., в който беше подчертано отсъствието на либерализация на лихвените проценти в Китай (55); iii) доклада на МВФ за съответната държава от 2010 г., който посочва, че цената на капитала в Китай е относително ниска, разпределението на кредитите понякога се определя с неценови средства и високият размер на корпоративните спестявания е частично свързан с ниските разходи за различните производствени фактори (включително капитал и земя) (56); iv) икономическото проучване на ОИСР за Китай от 2010 г. (57) и работен документ № 747 на икономическия департамент на ОИСР, посветен на реформите на финансовия сектор в Китай (58), в който е посочено, че собствеността върху финансовите институции продължава да бъде доминирана от държавата, което поражда проблеми като този до каква степен кредитните решения на банките се базират единствено на търговски съображения, а традиционната роля на банките като че ли по-скоро е на правителствени служби, свързани с държавата.
(168)
Въз основа на горните доказателства се прави заключението, че държавните търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките изпълняват правителствени функции от името на ПКНР, а именно задължително насърчаване на някои сектори от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки и друга информация относно връзките между държавните банки и правителството (включително липсата на съдействие от страна на ПКНР в това отношение) потвърждават, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. ПКНР упражнява значителен контрол върху държавните търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките посредством всеобхватната намеса на правителството във финансовия сектор и изискването за държавните банки да следват политиките на правителството. Поради това държавните търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките са публични органи, защото те притежават, разполагат със и упражняват държавна власт.
в) ПКНР упълномощава частните търговски банки и им възлага изпълнението на определени практики.
(169)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и възлага на частните търговски банки в КНР да предоставят преференциални (субсидирани) заеми на производителите на фотоволтаични изделия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
- Наличие на политика на ПКНР
(170)
От раздела по-горе относно държавната намеса във фотоволтаичния сектор (съображение 101) и от изложените по-долу констатации е видно, че ПКНР има политика за предоставяне на преференциални заеми на фотоволтаичния сектор, тъй като публични органи (държавни търговски банки) (59) са заети с тази дейност и заемат господстваща позиция на пазара, което им дава възможност да предлагат лихвени проценти по-ниски от пазарните.
- Разширяване на обхвата на политиката към частните банки
(171)
Законът за търговските банки [2003 г.] се прилага по един и същ начин за държавните търговски банки и за частните търговски банки. Например в член 38 от този закон се изисква от всички търговски банки (т.е. включително и частните) да „определят лихвения процент в съответствие с горната и долната граница на определения от КНБ лихвен процент“, а в член 34 от Закона за търговските банки се предвижда търговските банки да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“.
(172)
Няколко правителствени документа за планиране на политиките и няколко закона засягат преференциалното кредитиране на ФВ промишленост. Например в Решение на държавния съвет от 10 октомври 2010 г. за насърчаване развитието на 7 нови стратегически промишлени сектора се обещава увеличаване на интензитета на подпомагането за стратегическите промишлени сектори посредством фискалната и финансовата политика (60) (ФВ промишленост е посочена сред тях), насърчават се финансовите институции да „разширяват кредитната подкрепа“ за тези сектори и да „използват преференциалните данъчни политики, като например компенсирането на рисковете“. Също така в Националната рамка за средносрочно и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.), в която соларната електроенергия и фотоволтаичните елементи са набелязани като ключови области и теми с приоритетно значение (61), се обещава „да се насърчават финансовите институции да предоставят преференциално кредитиране на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“ и се възлага на правителството „да насочва различните финансови институции и представителите на частния капитал към участие в научното и технологично развитие“. В Закона на КНР за научния и технологичен напредък (постановление № 82 на президента на КНР) е определено, че държавата следва да насърчава и да дава насоки на финансовите институции, с цел да се подкрепя развитието на високи и нови технологични сектори, чрез предоставяне на заеми, и че ориентираните към подпомагане на политиките финансови институции трябва да отдадат приоритетно значение на развитието на промишлените сектори, в които се използват високи и нови технологии (62). Според същия закон ориентираните към политиките финансови институции в рамките на обхвата на своята дейност предоставят специални помощи за насърчавани от държавата независими иновативни проекти на предприятията (63).
(173)
В допълнение гореупоменатото ограничение по отношение на определянето на лихвените проценти от страна на КНБ (съображения 164 и 165) е обвързващо и за частните търговски банки.
(174)
Горните цитати от нормативната уредба, регулираща банковия сектор, показват, че политиката на ПКНР за преференциално кредитиране на ФВ промишленост обхваща и частните търговски банки, които освен това са задължени от ПКНР да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (64).
- Оценка на кредитния риск
(175)
За да изготви своя оценка, Комисията поиска от ПКНР информация за начина, по който банките в КНР оценяват кредитния риск на производителите на ФВ изделия, преди да вземат решение дали да им предоставят заеми или не, както и при какви условия да им ги предоставят. В приложение А към въпросника Комисията поиска информация как банките третират кредитния риск, как се оценява кредитоспособността на оценявания кредитополучател, какви са рисковите премии за банката от различните дружества/сектори в КНР, кои са факторите, отчитани от банката при оценяване на искането за отпускане на кредит, описание на искането за кредит и процеса на одобряване и т.н. Въпреки това нито ПКНР, нито отделните банки не посочиха във въпросника каквато и да е информация по този въпрос (единствено с изключение на посоченото в съображение 176 по-долу). ПКНР даде само отговори от общ характер, които не бяха подкрепени с никакви доказателства, че изобщо се извършва някаква оценка на риска.
(176)
По време на проверката на една от банките Комисията получи възможност да прегледа една оценка на риска. Част от тази оценка на кредитния риск препращаше към подкрепата на правителството за дружествата, занимаващи се със соларни изделия, и към държавните планове за насърчаване на фотоволтаичната промишленост като цяло и този факт се отрази положително на кредитния рейтинг, определен на това дружество. Това е пример по какъв начин политиката на правителството (и субсидиите, насочени към определен сектор) влияе на процеса на вземане на решения от банките, когато става въпрос за условията на финансиране на дружествата, занимаващи се със соларни изделия.
(177)
Комисията също така поиска подобна информация от съдействащите производители износители и се опита да я провери по време на посещенията на място за проверка на включените в извадката производители износители. Повечето от включените в извадката производители износители отговориха, че банките изискват определени документи и извършват известен анализ на кредитния риск преди да отпускат заеми. Въпреки това твърденията им не бяха подкрепени с доказателства. По време на проверката на място Комисията поиска доказателства, че банките искат такива документи, или че тези документи се представят на банките от дружествата, или отчети, изготвени от банката, които да доказват, че се извършва такъв анализ на риска. Включените в извадката групи производители износители обаче не бяха в състояние да предоставят такива доказателства, нито пък каквито и да било доказателства в полза на своите твърдения.
(178)
Информацията относно оценката на кредитния риск беше поискана многократно от заинтересованите страни, тъй като нейното значение се счита за ключово, наред с друго, с оглед на информацията, упомената в съображение 167 по-горе.
(179)
С оглед на изложеното по-горе констатациите, направени във връзка с оценката на кредитния риск в КНР, се прилагат по отношение на държавните търговски банки, частните търговски банки, както и по отношение на банките от стратегическо значение за политиките. Гореизложените доказателства водят до заключението, че от частните банки в КНР се изисква да следват държавните политики по отношение на кредитирането, по-специално в сектора на ФВ изделия, и да действат по същия начин като държавните банки, за които в съображение 168 бе установено, че са публични органи. Следователно се стигна до заключението, че ПКНР упълномощава и възлага на частните банки да изпълняват функции, които обикновено се упражняват от правителството, по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(180)
Освен това горепосочените доказателства показват, че държавните банки, дори и да не бяха счетени за публични органи, също щяха да се разглеждат като органи, които ПКНР упълномощава и на които възлага да изпълняват функции, които обикновено се упражняват от правителството, по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
г) Изкривяване на китайския финансов пазар
(181)
От информацията, събрана в рамките на настоящото разследване, може да се направи заключението, че делът на държавните банки възлиза на повече от 2/3 от китайския пазар. Важно е да се отбележи, че петте големи държавни търговски банки (Земеделската банка, Китайската народна банка, Китайската строителна банка, Съобщителната банка и Промишлената и търговска банка) взети заедно представляват повече от половината от китайския банков сектор (65). В допълнение, Китайска банка за развитие и Китайската експортно-импортна банка са изцяло собственост на държавата. Тези седем банки са предоставили основната част от заемите, отпуснати на осемте включени в извадката производители износители в случая със соларните панели. Този повсеместна държавна намеса, в съчетание с изкривяванията на китайския финансов пазар и с политиката на китайското правителство за насочване на евтини парични средства към избрани сектори, пречи на създаването на равни възможности в международната търговия и осигурява на китайските производители нелоялно предимство.
(182)
Банките в КНР нямат пълна свобода при определянето на условията за отпускане на заемите. По отношение на лихвените проценти те са задължени да спазват ограниченията, наложени от Китайската народна банка (КНБ). Тези ограничения, редом с таваните за лихвените проценти по депозитите, водят до ситуация, при която банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да го заемат при изгодни лихвени проценти на избрани промишлени сектори.
(183)
Банките са обект и на правни норми, които изискват от тях, наред с друго, да провеждат кредитната си дейност съобразно нуждите на националната икономика (66), да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (67) или да отдават приоритетно значение на разработването на високотехнологични производства или производства с използване на нови технологии (68). Банките са задължени да спазват тези правила.
(184)
Според неотдавнашни констатации на някои големи търговски банки в КНР е бил предоставен достъп до държавни резерви в чуждестранна валута (69). Това значително намалява техните разходи за капитал и тези „евтини пари“ се използват за заеми в USD и EUR за избрани предприятия и проекти в съответствие с политиката за насърчаване на китайските инвестиции навън. Поради това те са в състояние да предложат условия, с които обичайните търговски банки не могат да се конкурират.
(185)
Друго значително изкривяване във финансирането на фотоволтаичната промишленост е специалното привилегировано положение на Китайска банка за развитие („КБР“), която е основният заемодател за този сектор и предоставя огромен обем заеми и кредитни линии на включените в представителната извадка производители износители. CDB се финансира почти изцяло от продажбата на облигации, а не чрез депозити, и е вторият по големина емитент на облигации в страната след Министерството на финансите. Чрез този специален механизъм CDB си осигурява евтино финансиране и следователно е в състояние да предлага заеми при преференциални условия за избрани сектори (70).
3.4.1.1. Преференциално кредитиране
а) Въведение
(186)
Жалбоподателят изказа твърдението, че ПКНР субсидира своята ФВ промишленост посредством заеми при преференциални условия и целенасочено кредитиране.
б) Правно основание
(187)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки, Общи правила относно кредитирането (прилагани от Китайската народна банка), Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото реструктуриране“.
в) Констатации от разследването
(188)
Въз основа на целия набор доказателства се стигна до заключението, че голямото мнозинство заеми за двете включени в извадката групи производители износители са предоставени от държавни банки, които бяха счетени за публични организации съгласно съображение 168 по-горе, тъй като разполагат с държавна власт и изпълняват функции на държавен орган. Съществуват допълнителни доказателства, че тези банки на практика упражняват държавна власт, тъй като, както се обяснява в съображение 164, е налице явна намеса от страна на държавата (в лицето на КНБ) по отношение на начина, по който търговските банки вземат решения за лихвените проценти по заемите, отпускани на китайски дружества. При тези обстоятелства практиките по отпускане на заеми на въпросните субекти са били в пряка зависимост от държавната политика. Между другото фактът, че банките упражняват държавна власт, се потвърждава и от членове 7 и 15 от Общите правила относно кредитирането (прилагани от КНБ), Решение 40 и член 34 от Закона за търговските банки по отношение на изпълнението на държавните промишлени политики. Съществуват и редица косвени доказателства, подкрепени от обективни проучвания и доклади, че в китайската финансова система все още е налице висока степен на държавна намеса, както вече бе обяснено в съображения 172 и 178 по-горе. На последно място, Китай не предостави информацията, която би спомогнала за по-доброто разбиране на взаимовръзката между държавните банки в Китай и държавната власт, както е обяснено в съображения 139 и 140. Поради това по отношение на заемите, предоставяни от държавните търговски банки в Китай Комисията заключава, че е налице финансово участие в полза на производителите на ФВ изделия, под формата на директно прехвърляне на средства от правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. Освен това същото доказателство показва, че ПКНР възлага и нарежда на държавните банки (както и на частните) и това означава, следователно, че е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) точка iv) от основния регламент.
(189)
С оглед на анализа в съображения 169-178 по-горе беше установено също, че ПКНР възлага и нарежда на частните банки да предоставят заеми на производителите на ФВ и че съществува финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточки i) и iv) от основния регламент.
(190)
Налице е полза по смисъла на член 3, параграф 2 и член 6, буква б) от основния регламент, доколкото заемите от държавата се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара. Заемите, предоставяни от частни институции в Китай, не предоставят подходяща пазарна стойност за сравнение, тъй като беше установено, че ПКНР упълномощава частните банки и им възлага изпълнението на определени практики, поради което се предполага, че те следват практиките на кредитиране на държавните банки. Поради това референтните стойности бяха конструирани по описания в съображения 198-200 по-долу метод. Използването на тези референтни стойности показва, че заемите са отпуснати на ФВ сектор при по-ниски от пазарните условия.
(191)
ФВ промишлеността принадлежи към категорията „насърчавани“ съгласно Решение № 40. Решение № 40 е постановление на Държавния съвет, който е най-висшият административен орган в КНР и в този смисъл решението е правно обвързващо за останалите публични органи и за стопанските субекти. В решението промишлените сектори са класифицирани в категориите „насърчавани“, „ограничавани“ и „отхвърлени“ проекти. Този акт представлява насока за промишлената политика, която, заедно с Азбучния указател, показва по какъв начин ПКНР провежда политика за насърчаване и подкрепа за групи предприятия или промишлени сектори, като например сектора на ФВ изделия/електрическата енергия от нови източници, класифицирани в Азбучния указател като „насърчаван промишлен сектор“. По отношение на броя на секторите, вписани в категория „Насърчавани“, се отбелязва, че те представляват само част от китайската икономика. Освен това само някои дейности в рамките на тези насърчавани сектори са получили статут „Насърчавани“. В Решение № 40, член 17 също така се предвижда, че „насърчаваните инвестиционни проекти“ се ползват от специални привилегии и стимули и, наред с друго, от финансова помощ. От друга страна, по отношение на категориите „Ограничавани и отхвърлени проекти“ Решение № 40 дава правомощия на държавните органи да се намесват пряко, за да регулират пазара. В членове 18 и 19 е предвидено, че съответните органи възпрепятстват финансовите институции да предоставят заеми на такива проекти. От гореизложеното ясно личи, че Решение № 40 съдържа правнообвързващи норми за всички икономически институции под формата на указания за поощряване и подпомагане на насърчаваните сектори, сред които е и производството на ФВ изделия.
(192)
Както бе обяснено в съображение 172 по-горе, ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори и секторът на ФВ изделия е един от тях. Предвид горното става ясно, че властите позволяват на финансовите институции да отпускат заеми при преференциални условия само на ограничен брой сектори/дружества, които следват съответните политики на ПКНР. Въз основа на доказателствата по случая и при липсата на сътрудничество от ПКНР по този въпрос, се стигна до заключението, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент. Освен това заинтересованите страни не представиха доказателства, че субсидията се основава на обективни критерии или условия съгласно член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент.
г) Заключение
(193)
Разследването показа, че всички включени в извадката производители износители са реализирали полза от преференциалното кредитиране през разследвания период.
(194)
Съобразно с това финансирането на ФВ промишлеността следва да се счита за субсидия.
(195)
С оглед наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(196)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. В съответствие с член 6, буква б от основния регламент ползата за получателите се изчислява като разликата между средствата, които дружеството плаща за заем от правителството, и средствата, които дружеството би платило за съпоставим заем на свободния пазар.
(197)
Както бе обяснено по-горе (в съображение 190), тъй като предоставянето на заеми от страна на китайските банки показва наличието на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразява лихвените проценти, които се срещат в един функциониращ пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по описания по-долу метод. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на ПКНР, Комисията се опираше на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(198)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в RMB се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за целесъобразно кредитоспособността на китайските износители да не се приема „едно към едно“, а да се приложи надценка, която да отразява потенциалното въздействие от изкривяванията на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(199)
Това важи и за заемите в чуждестранна валута. Като база за сравнение бяха използвани издадените през РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“.
(200)
По отношение на гореизложеното, както беше обяснено в съображения 138-140, и от ПКНР, и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки, както и за начина, по който се отпускат заеми на производителите износители. Въпреки че бе поискана многократно, такава информация не бе получена. С оглед на тази липса на съдействие и целия наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния регламент, се счита за целесъобразно на всички предприятия в Китай да бъде даден най-високият рейтинг на облигациите в категория „Non-investment“, или спекулативни (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг. Ползата за производителите износители беше изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през РП лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на съдействащите производители износители.
(201)
Процентът на субсидията, определена по отношение на тази схема през РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Преференциално кредитиране по политиките
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, КНР и свързани дружества
1,14 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,61 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,25 %
JingAo Group и свързани дружества
0,92 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
1,80 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,02 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,84 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,85 %
3.4.1.2. Отпускане на кредитни линии
а) Въведение
(202)
Жалбоподателят беше изказал твърдението, че китайските банки са разширили предоставянето на непропорционалните кредитни линии и към китайските износители на разглеждания продукт. Разследването потвърди, че всички разследвани дружества са получили значителни по размер кредитни линии от китайските банки, които в повечето случаи са предоставяни безплатно или срещу много малки по размер такси. При нормални пазарни условия тези кредитни линии са обект на значителни по размер такси за обработка на документите, които позволяват на банките да компенсират разходите и рисковете.
б) Констатации от разследването
(203)
В доклада на експертната група по случая ЕО - Въздухоплавателни средства бе потвърдено, че тези кредитни линии, в допълнение към последиците от индивидуалните заеми, представляват потенциални директни прехвърляния на средства по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, и, следователно - финансово участие. Експертната група установи, че ползата от потенциалното прехвърляне на средства произтича от самото наличие на задължение за директно прехвърляне на средства. Експертната група констатира също така, че дадена кредитна линия би могла сама по себе си да донесе ползи за предприятието получател и по този начин представлява потенциално прехвърляне на средства, отделно от всяко друго директно прехвърляне на средства под формата на индивидуални заеми (71).
(204)
Кредитните линии са били предоставяни на включените в извадката производители износители от същите банки, като описаните по-горе заеми, отпускани при преференциални условия. Както бе установено по-горе, тези банки са публични органи (съображения 158-166), които ПКНР упълномощава или на които възлага да предоставят преференциално финансиране за ФВ сектор (съображения 169-178).
(205)
Както бе обяснено по-горе (съображения 158-185), китайският пазар е изкривен от законодателството и практиките на държавните банки и беше установено, че в повечето случаи кредитните линии са предоставяни безплатно или при много занижени такси. При нормални пазарни условия тези кредитни линии са обект на значителни по размер такси за обработка на документите, които позволяват на банките да компенсират разходите и рисковете.
(206)
Размерът на печалбата се изразява с таксите, които обичайно се прилагат към търговските кредитни линии, чието предоставяне беше разширено към дружествата и от които включените в извадката производители износители в повечето случаи са били освобождавани. Комисията използва таксите, прилагани по отношение на кредитната линия, чието предоставяне е било разширено към един от включените в извадката производители износители от чуждестранна търговска банка.
(207)
ФВ промишленост принадлежи към категорията „насърчавани“ съгласно Решение № 40. Решение № 40 е постановление на Държавния съвет, който е най-висшият административен орган в КНР и в този смисъл решението е правнообвързващо за останалите публични органи и за икономическите субекти. В решението промишлените сектори са класифицирани в категориите „насърчавани“, „ограничавани“ и „отхвърлени“ проекти. Този акт представлява насока за промишлена политика, която, заедно с Азбучния указател, показва по какъв начин ПКНР провежда политика за насърчаване и подкрепа за групи предприятия или промишлени сектори, като например сектора на ФВ изделия/електрическата енергия от нови източници, класифицирани в Азбучния указател като „насърчаван промишлен сектор“. По отношение на броя на секторите, вписани в категория „Насърчавани“, се отбелязва, че те представляват само част от китайската икономика. Освен това само някои дейности в рамките на тези насърчавани сектори са получили статут „Насърчавани“. В Решение № 40, член 17 също така се предвижда, че „насърчаваните инвестиционни проекти“ се ползват от специални привилегии и стимули и, наред с друго, от финансова помощ. От друга страна, по отношение на категориите „Ограничавани и отхвърлени проекти“ Решение № 40 дава правомощия на държавните органи да се намесват пряко, за да регулират пазара. Всъщност в членове 18 и 19 е предвидено, че съответните органи възпрепятстват финансовите институции да предоставят заеми на такива проекти. От гореизложеното ясно личи, че Решение № 40 съдържа правнообвързващи норми за всички икономически институции под формата на указания за поощряване и подпомагане на насърчаваните сектори, сред които е и производството на ФВ изделия.
(208)
Както бе обяснено в съображения 172 и 192 по-горе, ПКНР направлява преференциалното кредитиране, основна част от което е предоставянето на кредитни линии за ограничен брой сектори. Секторът на ФВ изделия принадлежи към тази група промишлени сектори и реализира ползи от дискриминационното преференциално кредитиране.
(209)
Предвид гореизложеното става ясно, че властите позволяват на финансовите институции да отпускат преференциални кредитни линии само на ограничен брой сектори/дружества, които следват съответните политики на ПКНР. Въз основа на доказателствата по случая и при липсата на сътрудничество от страна на ПКНР по този въпрос, се стигна до заключението, че субсидиите под формата на непропорционални кредитни линии не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент. Освен това заинтересованите страни не представиха доказателства, че субсидията се основава на обективни критерии или условия съгласно член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент.
в) Заключение
(210)
Разследването показа, че всички групи включени в извадката производители износители са реализирали ползи от кредитните линии, предоставени безплатно или при по-нисък от пазарния лихвен процент през РП.
(211)
Съобразно с това разширяването на предоставянето на тези кредитни линии към ФВ промишленост следва да се счита за субсидия.
(212)
С оглед наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(213)
Предоставянето на кредитни линии, безвъзмездно или при по-ниски от пазарните такси, се счита за предоставяне на финансови услуги (член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) от основния регламент) по занижени цени. Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Поради изкривяванията на пазара, описани в съображения 158-185 по-горе, адекватността на възнаграждението за финансовите услуги (в този случай отпускането на кредитни линии) не може да се определи в зависимост от преобладаващите пазарни условия в КНР. В съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент ползата за получателите се изчислява като разликата между средствата, които дружеството заплаща за отпускането на кредитна линия от китайските банки, и средствата, които дружеството би заплатило за достъпен за него съпоставим заем на свободния пазар. Кредитните линии също могат да бъдат счетени за потенциално прехвърляне на средства съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(214)
Един от включените в извадката производители износители е получил кредитна линия от банката, чието седалище е установено в различна от КНР финансова юрисдикция, като за тази кредитна линия са били приложени такси за обработка на документите, съгласно обичайната практика на световните финансови пазари. Въпреки че кредитната линия беше разширена към китайското дъщерно предприятие на въпросната банка, той се счита за разумен заместител на база за сравнение. Бе счетено за целесъобразно таксите, прилагани за тази кредитна линия, да се използват като еталон в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент.
(215)
Размерът на таксите беше използван като сравнителен показател и беше приложен пропорционално към размера на всяка от въпросните кредитни линии, за да се получи размерът на субсидията (минус всички действително платени такси). В случаите, в които продължителността на кредитната линия е повече от година, общият размер на субсидията бе разпределен върху продължителността на кредитната линия и към РП бе отнесена подходяща по размер сума.
(216)
Процентът на субсидията, определена по отношение на тази схема през РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Отпускане на кредитни линии
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
1,97 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
2,14 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
1,09 %
JingAo Group и свързани дружества
1,28 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,92 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,24 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,50 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
2,59 %
3.4.1.3. Програми за субсидиране на експортното кредитиране
(217)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.1.4. Експортни гаранции и застраховане за екологични технологии
а) Въведение
(218)
В жалбата се посочва, че Китайската корпорация за експортно и кредитно застраховане („Sinosure“) предоставя застраховане на експортни кредити при преференциални условия за производители на разглеждания продукт, наред с друго посредством програма, наречена „Green Express“. Според жалбата застраховането на експортни кредити на Sinosure не е достатъчно дори и за покриване на дългосрочните оперативни разходи и загуби на тази програма.
б) Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(219)
Както бе упоменато в съображения 104 и 105 по-горе, във въпросника, в писменото искане и по време на посещението за проверка на място Комисията поиска от ПКНР и от Sinosure информация, която нито ПКНР, нито Sinosure предоставиха.
(220)
Комисията поиска институционалната рамка и съответните документи, ръководещи операциите на Sinosure в качеството му на официален държавен застраховател на експортни кредити. ПКНР представи само известие, издадено съвместно от Министерството на търговията („MOFCOM“) и Sinosure през 2004 г., но не съумя да представи редица други документи от значение, например т.нар. план 840, включен в известието от Държавния съвет от 27 май 2009 г. (72).
(221)
Що се отнася до проверката на отговорите на въпросника и приложение 1 във връзка със Sinosure, Комисията не получи редица документи и не съумя да провери редица поискани на място елементи. По-специално Sinosure не предостави следните поискани от Комисията информация и доказателства: а) финансовите отчети за 2012 г., които все още не бяха на разположение на уебсайта на Sinosure; б) съответната документация относно застраховането на експорти кредити за двама от включените в извадката съдействащи износители, в това число договори, оценка на риска, кореспонденция и доказателство за плащане на премии; в) специфична информация относно членовете на висшето ръководство, назначени от Държавния съвет; г) доказателство относно елементите и облекченията, посочени в Известието от 2004 г., издадено съвместно от MOFCOM и Sinosure, включително относно одобряването на ограниченията, относно гъвкавостта на лихвените проценти и отстъпката в обхвата на вариация на премията; д) доказателство за дългосрочните оперативни разходи и печалбата от дейността по експортно кредитно застраховане; е) доказателство относно оценката на състоянието на пазара в сектора на фотоволтаичните изделия.
(222)
Комисията не бе в състояние да провери и редица елементи, включени в отговора на въпросника, относно операциите на Sinosure, в това число по-специално неговите отговори относно оценката на риска, действителното определяне на премията, както и процеса на кандидатстване и одобряване, поради отказа на Sinosure да обсъжда специфични договори с включените в извадката съдействащи износители. Sinosure не бе в състояние и да разясни или представи придружаващи документи относно някои несъответствия в числата или в други елементи в нейните отговори на въпросника и на писменото искане, които Комисията установи.
(223)
По време на посещението за проверка и в писмото на ПКНР от 3 юни 2013 г. ПКНР и Sinosure опитаха да обосноват тази липса на съдействие със съображения за поверителност. В тази връзка писмото, предхождащо проверката, и последващата електронна кореспонденция ясно показаха, че Комисията е настояла за съдържателност на проверката и очевидно би взела всички необходими предпазни мерки, за да защити поверителната информация, подадена или просто предоставена за проверка, в съответствие със своето правно задължение да защитава този вид информация, гарантирано от съответните строги правила на ЕС. Що се отнася до документите, които Sinosure се опита да представи дълго време след прекратяването на посещението за проверка, и по отношение на които тя не съумя да осигури извършването на надлежна проверка от страна на Комисията, те не могат да бъдат взети под внимание, тъй като са били изготвени специално за разследването и Комисията не можа да провери техните източници.
(224)
Предвид тази липса на съдействие от страна на ПКНР и Sinosure Комисията не беше в състояние да провери редица елементи, отнасящи се до предоставянето на застраховане на експортни кредити от страна на Sinosure за включените в извадката съдействащи производители износители на продукта, предмет на разследването. Поради това някои от констатациите на Комисията се основават на наличната в регистрите информация в съответствие с член 28 от основния регламент.
в) Sinosure е публичен орган
(225)
Разследването установи, че Sinosure е публичен орган по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент и на съответната съдебна практика на СТО (73), тъй като притежава, упражнява или разполага с държавна власт. По-специално ПКНР упражнява значителен контрол върху Sinosure (74), а Sinosure упражнява държавна власт при изпълнението на своите функции на държавно управление.
(226)
Комисията отбелязва, че дейността по експортно кредитно застраховане, изпълнявана от Sinosure, е неразделна част от по-широкия финансов сектор, за който бе установено, че е обект на директна намеса от страна на държавата, която нарушава нормалното функциониране на финансовия пазар в КНР (вж. съображение 185 и следващи по-горе).
(227)
Sinosure изпълнява функции на държавен орган в качеството си на единствена официална институция за застраховане на експортни кредити в КНР. Ето защо тя се намира в монополно положение на пазара на застраховането на експортни кредити. Дружеството потвърди, че този пазар не е отворен, въпреки че има някои международни конкуренти, които извършват дейност косвено в КНР.
(228)
Правителството упражнява повсеместна намеса и пълен финансов контрол върху Sinosure. Sinosure е еднолично държавно предприятие, притежавано на 100 % от Държавния съвет. Регистрираният капитал в размер на 4 млрд. RMB идва от рисковия фонд за експортно кредитно застраховане, в съответствие с държавния бюджет. Освен това през 2011 г. държавата инжектира 20 млрд. RMB посредством Китайската инвестиционна корпорация, суверенният държавен инвестиционен фонд на Китай. (75) В устава се посочва, че компетентната за дейността на дружеството служба е Министерството на финансите и се изисква от предприятието да представя финансови и счетоводни доклади и доклад относно фискалния си бюджет за разглеждане и одобрение от Министерството на финансите.
(229)
Що се отнася до държавния контрол, в качеството си на държавно еднолично предприятие Sinosure не разполага с управителен съвет. Що се отнася до Съвета на надзорниците, всички надзорници са назначени от Държавния съвет и изпълняват своите задължения в съответствие с „Временните разпоредби относно надзорния съвет в ключови държавни финансови институции“. Висшето ръководство на Sinosure също се назначава от правителството. От годишния доклад на дружеството за 2011 г. („ГД 2011“) се разбира, че председателят на Sinosure е секретар на партийния комитет, а по-голямата част от висшето ръководство също са членове партийния комитет. Предвид отказа на Sinosure да предостави допълнителна информация относно висшето ръководство, може да се направи заключението, че ръководството пряко отразява волята на правителството, което пряко назначава членовете на Съвета на надзорниците, както и на висшето ръководство. Въз основа на това с счита, че ПКНР упражнява значим контрол върху Sinosure.
(230)
Изпълнението на държавни функции и политики от страна на Sinosure проличава толкова ясно и изрично, че може да се направи заключението, че дружеството представлява непосредствено изражение на самото правителство. Годишният доклад на Sinosure за 2011 г. съдържа редица изявления в това отношение, а именно: Sinosure „упражнява проактивно политическите функции на агенция за експортно кредитиране и отбеляза добър старт през първата година от 12-тия „Петилетен план“ (стр. 4 от ГД 2011); „задълбочаването на корпоративната реформа укрепи политическата функция на Sinosure като агенция за експортно кредитиране. Икономическата конференция на ЦКККП акцентира върху тази функция и изясни изискванията относно кредитното застраховане, което предначерта пътя за нашия растеж“ (стр. 5 от ГД 2011); „през 2011 г. Sinosure изпълни стратегиите на ЦКККП и на Държавния съвет, решенията и договореностите, както и държавните политики в областта на дипломацията, външната търговия, промишлеността и финансите, приложи изцяло функцията си по изпълнение на политиките и постигна бърз растеж“ (стр. 11 от ГД 2011); Sinosure изцяло изпълни държавната политика „Специална мярка за финансиране застраховането на износа на мащабно цялостно оборудване“ и изпълни определените му от държавата задължения“ (стр. 11 от ГД 2011).
(231)
Институционалната рамка и други документи, издадени от ПКНР, съгласно които функционира Sinosure, допълнително доказват неговата функция като публичен орган, както и че дружеството е упълномощено да провежда правителствени политики. Известието за изпълнение на стратегията за насърчаване на търговията посредством науката и технологиите чрез използване на застраховане на експортни кредити (Shang Ji Fa [2004 г.] № 368 от 26 юли 2004 г.) бе издадено съвместно от MOFCOM и Sinosure през 2004 г. и все още управлява дейността на Sinosure. Сред целите на настоящото известие е насърчаването на износа на високи и нови технологии и на продукти с висока добавена стойност чрез по-нататъшното използване на застраховането на експортни кредити. В известието изрично се възлага мандат на Sinosure да оказва подкрепа на ключови сектори, изброени в Азбучния указател на китайските изделия за износ в областта на високите и новите технологии от 2006 г. В този указател „соларните елементи и модули“ са включени сред продуктите, които могат да кандидатстват, поради което могат да се считат за пряко подпомагани от Sinosure. В известието са определени следните предимства: „зелен канал“, т.е. специфична подкрепа за продуктите, обхванати в каталога, които следва да получават одобрение в рамките на пет дни, ако са изпълнени основополагащите условия, и одобрение на ограничението за приоритетно застраховане; ускорено разглеждане на заявлението, което приключва в срок от три месеца от получаването на документите по искането; гъвкавост на ставката на премията, изразяваща се в най-високата отстъпка от ставката на премията в обхвата на вариация на Sinosure. В известието се предвижда също така регионалните и местните търговски власти да предприемат по-нататъшни мерки за подпомагане производството на включените в Азбучния указател изделия. В известието се изисква от Sinosure да съобрази основополагащия модел с националната промишлена политика и с характеристиките на изнасяните изделия от областта на високите и новите технологии и да предостави подкрепа за секторите в областта на иновациите, науката и изследванията, и по-специално за тези от тях, които се ползват с държавна подкрепа.
(232)
Комисията е в течение и на други документи, които доказват, че Sinosure е заето с непосредственото провеждане на държавни политики в полза на, наред с други, производителите износители. Т.нар. план „840“ е подробно изложен в известието на Държавния съвет от 27 май 2009 г. (76). Това заглавие се свързва с използването на 84 млрд. USD за експортно застраховане и представлява една от шестте мерки, приети от Държавния съвет през 2009 г. с цел допълнително стабилизиране на търсенето на външния пазар в условията на световна криза и, в резултат на това - за засилване на търсенето на застраховане на експортни кредити. Шестте мерки включват по-конкретно подобрено покритие на застраховането на експортните кредити, предоставяне на краткосрочно застраховане на експортни кредити в размер на 84 млрд. USD през 2009 г. и намаляване на ставката на премията. Като единствена ориентирана към изпълнението на политиките институция, отговаряща за застраховането на експортни кредити, Sinosure е посочена за изпълнител на плана. Що се отнася до намаляването на застрахователната премия, Sinosure е било задължено да гарантира, че средната ставка на премията за краткосрочното застраховане на експортни кредити ще бъде намалена с 30 % въз основа на средната ставка за 2008 г.
(233)
Т.нар. „План 421“ беше включен в Известието относно проблемите на изпълнението на специалната мярка за финансиране застраховането на износа на мащабно цялостно оборудване, издадено съвместно от Министерството на търговията и Министерството на финансите на 22 юни 2009 г.. Той представляваше също и важна политика в подкрепа на политиката на Китай за насърчаване на китайските инвестиции навън в отговор на световната финансова криза от 2009 г. и осигури финансиране на застраховането в размер на 42,1 млрд. USD в подкрепа на износа на мащабно цялостно оборудване. В него се предвижда Sinosure и някои други финансови институции да управляват и осигуряват финансирането. Обхванатите от този документ предприятия, биха могли да се възползват от преференциалните финансови мерки, включително застраховане на експортни кредити. Поради липсата на съдействие от страна на ПКНР Комисията не бе в състояние да поиска допълнителни подробности относно прилагането на въпросното известие. При отсъствието на доказателства за противното, Комисията има основание да смята, че този документ обхваща също ФВ оборудване и ФВ сектор.
(234)
Други документи, които показват наличието на подкрепа от държавата за предоставянето на краткосрочно експортното кредитно застраховане, са два документа относно увеличената финансова подкрепа за нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение („НССЗ“). В точка 7, буква В от Известието на Държавния съвет относно ускоряването на развитието на нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение, Guo Fa [2010 г.] № 32 от 18.10.2010 г. финансовите институции се насърчават да увеличат финансовата подкрепа. В точка Xxvii от Приложните указания за разработването на НССЗ, издадени съвместно от всички отговорни министерства (т.е. Националната комисия за развитие и реформи, Министерство на търговията, Министерство на науката, Министерството на промишлеността и информационните технологии, Министерство на околната среда, Министерство на финансите, Държавната данъчна администрация, Общата администрация на митническите служби, Генералната администрация за контрол на качеството, Службата за контрол на интелектуалната собственост) Guo Fa [2011 г.] № 310 от 21 октомври 2011 г., също се споменава изрично активната подкрепа посредством, наред с друго, застраховане на експортни кредити за нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение. Тези нововъзникващи сектори от стратегическо значение са съсредоточени върху широка гама от изделия, технологии и услуги за развитие на международния пазар, върху космическите технологии и производството на високотехнологично оборудване или стимулират вътрешните производства по патентовани технологии и стандартните изделия за износ на нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение. Следователно, при отсъствие на доказателство за противното, има основание да се счита, че разглежданият продукт и включените в извадката износители също се приемат за „нововъзникващи промишлени сектори от стратегическо значение“ и имат право на произтичащите от това ползи.
(235)
Въз основа на горните елементи Комисията стига до заключението че Sinosure е публичен орган, тъй като разполага с държавна власт за провеждането на политики на държавното управление, обект е на значим контрол от страна на правителството и упражнява правителствени функции.
г) Правно основание
(236)
Правното основание за тази програма е следното: Известието за изпълнение на стратегията за насърчаване на търговията посредством науката и технологиите чрез използване на експортното кредитно застраховане (Shang Ji Fa [2004 г.] № 368), издадено съвместно от MOFCOM и Sinosure; Азбучният указател на китайските изделия за износ в областта на високите и новите технологии от 2006 г.; т.нар. план „840“, включен в Известието на Държавния съвет от 27 май 2009 г.; т.нар. „План 421“, обхванат в Известието относно проблемите на изпълнението на специалната мярка за финансиране застраховането на износа на мащабно цялостно оборудване, издадено съвместно от Министерството на търговията и Министерството на финансите на 22 юни 2009 г.; Известие на Държавния съвет относно ускоряване развитието на нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение, Guo Fa [2010 г.] № 32 от 18 октомври 2010 г., издадено от Държавния съвет, и насоки за неговото прилагане (Guo Fa [2011 г.] № 310 от 21 октомври 2011 г.).
д) Констатации от разследването
(237)
Тъй като Sinosure е публичен орган, който разполага с държавна власт и изпълнява държавни закони и планове, предоставянето на експортното кредитно застраховане на производителите на разглеждания продукт представлява финансово участие под формата на потенциално директно прехвърляне на средства от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(238)
По отношение на предоставяната от местните власти отстъпка за част от заплащаната от производителите износители премия, това също представлява директно прехвърляне на средства под формата на безвъзмездна помощ в съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(239)
Полза по смисъла на член 3, параграф 2 и член 6, буква в) от основния регламент съществува доколкото Sinosure предоставя застрахователно покритие за експортни кредити при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят обикновено би могъл да се ползва на пазара, или доколкото дружеството предоставя застрахователно покритие, което иначе не се предлага на пазара. Допълнителна полза, получавана от производителя износител, по смисъла на член 3, параграф 2 е отстъпката на част от размера на премията, заплащана на Sinosure от някои местните органи по място на установяване на някои производители износители.
(240)
В известието от 2004 г. е изложен пълният набор привилегии, предоставяни от Sinosure и/или от местните власти на предприятията, включени в Азбучния указател от 2006 г. и отговарящи на националните политики. Разследването показа, че застрахователни споразумения, сключени между Sinosure и включените в извадката производители износители, и отстъпките на част от размера на премиите, предоставени от местните органи, напълно отразяват тези ползи. Програмата „Green Express“ се изразява в опростена и ускорена процедура по предоставяне на покритие и уреждане на исканията посредством бърза оценка на загубите и последващо ускорено извършване на плащанията към клиента.
(241)
Разследването показа също така, че мерките, приети в резултат на финансовата криза от 2009 г. и подробно представени в план „840“ и план „421“, а по-късно и мерките от 2011 г. в полза на нововъзникващите промишлени сектори от стратегическо значение, са донесли съществени ползи за производителите износители. Тези мерки са довели до подобрен достъп до застраховане и до допълнително понижаване на премията, заплащана на Sinosure, независимо от затрудненото икономическо положение и съществено увеличения риск за Sinosure при предоставянето на застрахователно покритие, и те са напълно отразени в предоставяното от Sinosure за производителите износители застрахователно покритие. Разследването по-специално установи, че условията и размерът на събираната премия през съответните години, обхващащи РП, са останали по същество едни и същи или са се подобрили, независимо от увеличения брой на изплащаните от Sinosure искания за обезщетение и значително влошеното положение на ФВ сектор.
(242)
По отношение на наличието на полза Комисията първо провери до каква степен премиите на Sinosure покриват разходите за краткосрочно застраховане на експортни кредити. Sinosure се аргументира въз основа на точка й) от приложение I към Споразумението на СТО относно субсидиите и изравнителните мерки („СИМ“), в което се разглежда като „забранена“ субсидия за износа по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) от същото споразумение предоставянето на програми за експортно кредитно застраховане при ставки на премията, които не могат да покрият дългосрочните оперативни разходи и загуби на програмите. В отговорите си на въпросника Sinosure само се позова на печалбите и загубите, реализирани през последните пет години, и направи заключението, че тъй като като цяло през този период е реализирало печалба, предоставянето на краткосрочно застраховане на експортни кредити на производителите износители не е представлявало субсидия съгласно Споразумението на СТО относно СИМ. Както бе обяснено по-горе (вж. съображения 221 и 222), Комисията прикани Sinosure да предостави конкретна информация и доказателства относно дългосрочната рентабилност на неговите дейности по експортно кредитно застраховане, включително относно дохода от премиите и оперативните разходи и загуби на програмата съгласно Споразумението на СТО относно СИМ. Sinosure обаче не представи необходимите документи и доказателства, поискани по време на посещението за проверка, като наблегна на данните относно общата рентабилност, посочени в неговите одитирани годишни доклади.
(243)
Комисията отбелязва, че дори и да разчита единствено на годишните доклади на Sinosure, без възможността да провери цифрите и елементите, съдържащи се в тези доклади, тя не би била в състояние да заключи, че Sinosure в дългосрочен план е реализирало печалби от частта на своята дейност по застраховане на експортни кредити, съответстваща на „програмата“, посочена в буква й). Sinosure извършва редица дейности в допълнение към експортното кредитно застраховане и цифрите и данните, докладвани в годишния доклад, представляват консолидирани данни за всички тези дейности, без да е представена точна разбивка за всяка от тези дейности. От някои от годишните доклади (но не и скорошен такъв) личи, че краткосрочното застраховане на експортни кредити далеч не е най-важната дейност за Sinosure, но липсват точни проценти. Тъй като Sinosure отказа да предостави изискваните информация и доказателства по отношение на последната дейност, а те са необходими за извършването на анализа на „програмата“ съгласно буква й) от приложение 1 към Споразумението на СТО относно СИМ, Комисията е принудена да базира своите констатации върху наличните доказателства.
(244)
Комисията отбелязва още от самото начало, че съгласно член 11 от устава на Sinosure дружеството работи при нулева печалба. С други думи, по устав Sinosure няма за цел увеличаване на печалбата, а просто трябва само да се стреми да покрива разходите си в качеството си на единствен официален експортен кредитен застраховател в КНР. Както бе обяснено по-горе, документацията по случая показва, че правната и политическа среда, в която оперира Sinosure, изисква от дружеството да изпълнява държавните политики и планове в изпълнение на мандата си за провеждане на държавната политика. Сред подбраните сектори и предприятия, ползващи се със специфична подкрепа от държавата, производителите износители са разполагали с пълен достъп до застраховането на експортни кредити, предоставяно от Sinosure при преференциални ставки дори и след световната криза от 2009 г., и дори когато фотоволтаичният сектор е преминавал през безпрецедентна криза, включително през РП. Следователно Sinosure предоставя неограничен достъп до застрахователно покритие за ФВ сектор и изключително ниската застрахователна премия, която то предлага, не отразява реалните рискове, възникващи при застраховането на износа в този сектор. Въз основа на всички тези елементи може да се направи заключението, че не може да бъде изключена вероятността размерът на ставките на премиите, събирани от Sinosure, да е недостатъчен за покриване на дългосрочните разходи по неговото функциониране, и това дори изглежда вероятно.
(245)
При липсата на съдействие от страна на Sinosure Комисията разгледа дори допълнителни елементи в подкрепа на това заключение. От обществено достъпните доказателства ясно личи, че Sinosure в действителност работи в ситуация на дългосрочни оперативни загуби (77). Комисията анализира и съответните данни от отчетите за приходите в годишните доклади на Sinosure за периода от 2006 до 2011 г., представени от Sinosure като обосновка на данните за рентабилността, изложени в неговия отговор на въпросника. Тези цифри показват, че Sinosure е включило значителна дългосрочна оперативна загуба от общите си застрахователни дейности, които изключват инвестиционните и други приходи. По-конкретно, във всяка отделна година между 2006 и 2011 г. (с единственото изключение на 2010 г.) размерът на изплатените искания за обезщетение е (почти) равен или (далеч) надвишава нетните премии, спечелени от Sinosure. Ако оперативните разходи и разноските за комисиони също бъдат извадени от нетните премии, се получава още по-съществена загуба. Данните показват, че въпреки скромната печалба през 2010 г., оперативната загуба от застрахователните операции за целия период е значителна. От годишните доклади се разбира, че значителна част от общите приходи на Sinosure идват от инвестиции и други източници, които не са от значение за оценката на жизнеспособността на неговата програма за застраховане на експортни кредити. Тъй като краткосрочното експортно кредитно застраховане представлява по-голямата част от стопанската дейност на Sinosure, при липса на доказателства за противното се заключава, че Sinosure е претърпяло значителна дългосрочна загуба от програмата си за застраховане на експортни кредити.
Като се има предвид, че Sinosure реализира загуби от своята програма за застраховане на експортни кредити, наличието на полза се определя чрез сравняване на премиите, заплатени от производителите износители, с наличните на пазара. Sinosure е единственият официалния експортен кредитен застраховател и следователно упражнява пълен контрол върху вътрешния пазар. При липсата на каквито и да е търговски референтни стойности за тези инструменти в КНР и като се има предвид, че финансовият пазар в КНР е изкривен от държавна намеса, е разумно да се приложат референтни стойности извън КНР, т.е. премии, които се заплашат при нормални пазарни условия. На тази основа, както е описано по-долу в раздела относно изчисляването на размера на субсидията, ставките на премиите са на нива под пазарните и се предоставят ползи.
(246)
Горепосочените субсидии зависят от осъществяването на износ по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент, тъй като без износ те не могат да бъдат получени. Освен това те са и специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до тях е ограничен до определени предприятия. Соларните елементи и модули са изрично посочени в Азбучния указател на изделията в областта на високите и новите технологии от 2006 г., което е предпоставка за това те да се ползват с преференциалното третиране, определено в известието от 2004 г.. Освен това сред основните цели на Sinosure е изпълнението на националните политики и планове, включително и 12-тия петгодишен план за ФВ сектор. Съгласно „План 840“ и „План 421“ също се предвиждат ползи за ФВ сектор, редом с няколко други сектора, посочени в тези планове (вж. съображения 232 и 233). ФВ сектор се счита също така и за един от насърчаваните промишлени сектори съгласно Решение № 40 и други документи за планиране и закони (вж. съображения 207 и 208). Този сектор попада и в категорията „нововъзникващи промишлени сектори от стратегическо значение“, ползващи се с множество ползи в съответствие с правителствените политики (вж. съображение 102). Повечето от производителите износители също имат официален статут на високотехнологични предприятия и предприятия, използващи нови технологии, въз основа на който се ползват с множество предимства по линия на правителствените политики.
(247)
Следователно е очевидно, че ползите, предоставени от Sinosure или от местните власти посредством възстановяването на част от размера на застрахователната премия, не са достъпни за всички промишлени сектори и за всички предприятия, а са ограничени само до тези сектори и предприятия, които изрично се съобразяват със съответните правителствени политики за подкрепа и с основополагащите за тях документи. Комисията достигна до заключението, че ползите, предоставени от Sinosure и/или от местните органи на производителите на разглеждания продукт, са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент. Освен това, тъй като нямаше доказателства, че субсидията се основава на обективни критерии или условия по смисъла на член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, ползата е специфична и в това отношение.
е) Заключение
(248)
Разследването показа, че шестте групи включени в извадката производители износители са реализирали ползи от предоставеното от Sinosure през РП застраховане на експортни кредити.
(249)
Предоставянето на експортно кредитно застраховане от страна на Sinosure за ФВ сектор трябва да се счита за субсидия, доколкото ставките на премиите са на нива под пазарните.
(250)
С оглед наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
ж) Изчисляване на размера на субсидията
(251)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от ползата, реализирана от получателите през РП. Начинът на изчисляване на ползата е подобен на този за случая на гаранциите по заеми. В съответствие с член 6, буква в) от основния регламент ползата за получателите се изчислява като разликата между размера на премията, която дружеството заплаща за краткосрочната застраховка, предоставена от Sinosure, и размера на премията, която дружеството би заплатило за съпоставима застраховка на експортен кредит на свободния пазар.
(252)
Тъй като предоставяното от Sinosure краткосрочно експортно кредитно застраховане произтича от целите на държавната политика и тъй като Sinosure е в монополно положение на вътрешния пазар в качеството си на единствена официална агенция за експортно кредитиране, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по описания по-долу метод. Освен това поради липсата на съдействие от страна на ПКНР и Sinosure при определянето на подходяща пазарна стойност на премията за застраховането, предоставяно на производителите на ФВ изделия, Комисията прибягна до използване на наличните факти.
(253)
Комисията счита, че най-подходящият ориентир, за който е налична информация, са ставките на премиите, прилагани от Експортно-импортната банка на Съединените американски щати (по-нататък наричана „Ex-Im Bank“). Според публично достъпна информация (78) Ex-Im Bank е официалната агенция за експортно кредитиране на федералното правителство на САЩ и се издържа самостоятелно. Дейностите на Ex-Im Bank включват застраховане на експортни кредити и други дейности, като например гарантиране на текущи активи и на заеми (финансиране на конкретен купувач). Нейната мисия е създаването и оказването на подкрепа за работни места в САЩ чрез подпомагане на американския износ за международни купувачи. Ex-Im Bank действа като държавна корпорация на Конгреса на Съединените щати. Следователно са налице редица сходства със Sinosure и се счита, че банката е подходяща референтна институция.
(254)
Размерът на референтната премия е бил изчислен въз основа на действителния размер на таксите, събрани за износ към страни от ОИСР, за целия набор политики, с 90 % обхват на застрахователната сума и период от 120 дни. Действителният размер на премията се равнява на средната стойност на медианата за петте различни категории чуждестранни купувачи в зависимост от тяхната платежоспособност и риск от неизпълнение на задълженията. Това е най-близкият наличен референтен показател за изчисляване на премията, която производителите на разглеждания продукт биха били принудени да заплатят на пазара.
(255)
Размерът на ползата бе изчислен въз основа на информацията, представена от ПКНР, и във връзка с размера на изплатените от Sinosure през РП суми за застраховане на експортни кредити и таксите за такова застраховане. Информацията за Sinosure, предоставена от съдействащите дружества, не беше използвана, тъй като беше ясно, че информацията, предоставена от ПКНР, е по-пълна (например някои дружества не съобщиха в отговорите си на въпросника за предоставеното им от Sinosure третиране или не го обявиха по време на проверката на място).
(256)
Що се отнася до заплащането на част от застрахователната премия от местните власти, ползата се изчислява като равна на размера на отстъпките и безвъзмездните помощи, предоставени на включените в извадката дружества през РП.
(257)
Процентът на субсидията, определена по отношение на тази схема през РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Експортни гаранции и застраховки
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,58 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,95 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd Solar Group и свързани дружества
0,71 %
JingAo Group и свързани дружества
0,50 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,39 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
3.4.1.5. Ползи, предоставяни посредством предоставяне на достъп до офшорни холдингови дружества и изплащане на заема от правителството
(258)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.2. Програми за отпускане на безвъзмездни помощи
3.4.2.1. Изследователски фонд за развитие на износния продукт
(259)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.2.2. Субсидии за развитието на програмите „Famous Brands“ и „China World Top Brands“
(260)
Комисията установи, че някои от включените в извадката производители износители са извлекли ползи от тази схема през РП. Въпреки това поради малките размери на получените ползи и тяхното незначително влияние върху маржа на субсидията Комисията не счете за необходимо да анализира доколко тези схеми подлежат на изравняване.
3.4.2.3. Средства за пасивно разширяване на производства в провинция Guandong
(261)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.2.4. Демонстрационната програма „Golden Sun“
а) Въведение
(262)
В жалбата се твърдеше, че производителите на разглеждания продукт са получили субсидии по демонстрационната програма „Golden Sun“ (наричана по-нататък „програмата „Golden Sun““), изпълнена от правителството на Китай през юли 2009 г. Жалбата съдържаше prima facie доказателства, че четирима от включените в извадката износители са получили директни субсидии за разглеждания продукт по тази програма. Освен това от нея се разбираше, че един от включените в извадката износители е бил избран за доставчик на разглеждания продукт по отношение на 70 % от общия капацитет, инсталиран от програмните оператори (т.е. дружествата, които произвеждат и продават електроенергия, произведена от ФВ системи) през 2011 г.. В жалбата се съдържаше и информация, съгласно която финансирането по програмата „Golden Sun“ е предоставяно на програмните оператори по непрозрачен начин и в разрез с правилата относно конкуренцията.
б) Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(263)
Както бе посочено по-подробно в съображения 104 и 105 по-горе, във въпросника, в писменото искане и по време на посещението за проверка на място при ПКНР Комисията поиска информация за програмата „Golden Sun“, която ПКНР така и не предостави.
(264)
Що се отнася до отговорите на въпросника и на писменото искане, ПКНР упорито поддържаше становището, че тази програма за отпускане на безвъзмездна помощ не е предназначена за производителите на разглеждания продукт. Вследствие на това ПКНР не предостави отговори на редица въпроси относно програмата и ползите за производителите на разглеждания продукт, като отговори „не се прилага“. Също така ПКНР не успя да предостави всички съответни законови, подзаконови, административни указания и други актове, поискани във въпросника, като се ограничи само до това да представи главното правно основание.
(265)
В началото на частта на проверката, отнасяща се до програмата „Golden Sun“, Комисията поиска от ПКНР да представи всички приложения към вече представеното главно правно основание и го запита дали възнамерява да представи допълнителни официални документи относно програмата. ПКНР предостави поисканите приложения, но отговори, че не възнамерява да представя други документи. След това Комисията показа на ПКНР издаден от Министерството на финансите („МФ“) бюджетен документ относно действително финансираните проекти и съответните суми, отпуснати по тази програма, предоставен от съдействащи износители (документ на МФ № 965 [2010 г.] от 2 декември 2010 г.). От допълненията към този документ личи, че един от включените в извадката износители е получил значително финансиране по програмата „Golden Sun“, както за своите проекти, така и като доставчик на допустимото оборудване за няколко проекта, финансирани от програмата. Представителите на МФ, присъстващи на проверката, бяха в течение на показания документ и Комисията поиска от тях да представят всички подобни бюджетни документи, издадени от МФ за годините на изпълнението на програмата „Golden Sun“. Въпреки че представителите на МФ изразиха принципно съгласие относно срока за представяне на тези документи, те не ги предоставиха на Комисията.
(266)
Комисията също така показа на MOFCOM бюджетните документи, отнасящи се до програмата „Golden Sun“, издадени от местното подразделение на Министерството на финансите за съответната провинция и община, които предостави един от съдействащите износители, и поиска от ПКНР да представи съответните сходни документи (т.е. издадени от съответните провинции или общини) относно програмата. ПКНР отговори, че не разполага с тези документи, тъй като те се отнасят за провинции и/или общини и поради това то не може да ги предостави.
(267)
В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР препотвърди позицията си, че програмата „Golden Sun“ не е предназначена за производителите на разглеждания продукт и поясни, че макар и да е възможно тези производители да са реализирали ползи от тази програма, те са направили това като оператори на електроцентрали, а не като производители на соларни панели, тъй като само операторите на електроцентрали могат да получават субсидии в рамките на въпросната програма. В това писмо се твърди също така, че Комисията е поискала само три конкретно посочени документа, които ПКНР е представило. Това твърдение е невярно, тъй като при проверката Комисията поиска конкретни бюджетни документи, издадени от МФ (изрично упоменати и в писмото на Комисията от 23 май 2013 г.) и от местните подразделения, на територията на които се намират производителите износители (позовавайки се на специфични документи, представени от производителите износители), които ПКНР предпочете да не предостави.
(268)
Комисията също така изиска конкретна информация за плащанията по програмата „Golden Sun“, получени от един включен в извадката съдействащ износител, който беше доставил разглеждания продукт и беше получил постъпленията директно от правителството. ПКНР отново не бе в състояние да обясни случая и да предостави подробности по време на проверката на място и всичко, което направи, бе да се свърже с правния отдел на дружеството, откъдето, според твърденията на ПКНР, са обяснили, че случаят е изяснен с длъжностните лица на Комисията по време на проверката на място, което не е напълно вярно. Допълнителни подробности относно ситуацията са изложени в съображения 276-278 по-долу. Както е посочено по-подробно в съображения 275-278 по-долу, разследването показа, че включените в извадката съдействащи производители действително са реализирали ползи от безвъзмездните помощи, отпускани в рамките на програмата „Golden Sun“, включително по-конкретно по отношение на доставките на разглеждания продукт. Становището на ПКНР, че тази програма не носи ползи за производството на разглеждания продукт, бе опровергано по неоспорим начин от проверените в хода на разследването доказателства и факти.
(269)
Предвид тази липса на съдействие от страна на ПКНР Комисията не беше в състояние да провери няколко важни аспекти на програмата „Golden Sun“ и на реалните ползи, предоставени на производителите на разглеждания продукт. Преди това ПКНР не съумя да предостави всички поискани документи, и по-специално бюджетните документи относно бюджетните кредити по програмата „Golden Sun“, издадени от МФ за периода на изпълнение на програмата. Поради това някои от констатациите на разследването се основават на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент.
в) Правно основание
(270)
Главното правно основание са Известието за изпълнението на демонстрационната програма „Golden Sun“ от 16 юли 2009 г. и приложеният към него документ Временни мерки за управление на фондовете за финансово подпомагане по демонстрационната програма „Golden Sun“, досие CaiJian № 397 [2009 г.], издадени от Министерството на финансите, Министерството на науката и Националния енергиен съвет; Циркуляр относно успешното изпълнение на задачите на демонстрационната програма „Golden Sun“, досие № 718 [2009 г.]; Циркуляр относно успешното изпълнение на демонстрационната програма „Golden Sun“ за 2010 г., досие № 622 [2010 г.]; Циркуляр относно Инструкции за индексация на бюджета с оглед финансирането на субсидии за строителни разходи по демонстрационната програма „Golden Sun“ за 2010 г., досие № 965 [2010 г.] от 2 декември 2010 г., издаден от от Министерство на финансите; Циркуляр относно разпределението на бюджетната цел за фискалната субсидия, отпусната за програмите „Golden Sun“ за 2011 г., JCJ, досие № 336 от 1 септември 2011 г., издадено от подразделение на МФ на провинция Hebei; Циркуляр относно разпределението на бюджетната цел за фискалната субсидия, отпусната за програмите „Golden Sun“ за 2011 г., HCJ, досие № 135 от 8 ноември 2011 г., издадено от Общинското бюро по финансите на Hengshui.
г) Констатации от разследването
(271)
Програмата „Golden Sun“ е създадена през 2009 г. за насърчаване на технологичния напредък и постепенното развитие на сектора на производството на соларни ФВ системи. Органите, които отговарят за програмата на централно ниво, са Министерството на финансите, Министерството на науката и Националният енергиен съвет. В Известието за изпълнението на демонстрационната програма „Golden Sun“ са изброени редица критерии за допускане до финансиране по тази програма, включително: а) предприятията да са включени в местния план за изпълнение на демонстрационния проект „Golden Sun“; б) да имат инсталирана мощност не по-малко от 300 kWh; в) да имат период на изграждане не повече от една година и период на упражняване на дейност не по-малко от двадесет години; г) собствениците на ФВ проекти трябва да разполагат с общи активи, възлизащи на най-малко 100 милиона RMB, и капитал, възлизащ на най-малко 30 % от инвестиционните разходи; д) производителите на интегрирани системи и ключово оборудване, използвани в проектите за генериране на електроенергия от ФВ, следва да бъдат избирани чрез тръжни процедури. Допустимите проекти могат да получат от държавата до 50 % от общата сума на инвестиционните разходи, като се има предвид, че този таван достига 70 % за собствениците на проекти, разположени в отдалечени области без изградена електрическа мрежа.
(272)
Що се отнася до процедурата, предприятията, които желаят да получат финансиране по програмата трябва да представят своите заявления и придружаващи документи на съответния държавен орган. Местните подразделения на министерствата на финансите, технологиите и енергетиката на ниво провинция, отговорни за организацията на програмата, подават съвместен обобщен доклад на Министерството на финансите, Министерството на науката и Националния енергиен съвет, които отговарят за извършването на прегледа на проектите за отделните провинции, по отношение на техническите програми, условията за строеж, финансирането и всички други аспекти. След окончателното одобрение на правителството Министерството на финансите отпуска средствата директно на собственика на проекта и запазва съответните документи относно одобрението и изплащането.
(273)
Програмните оператори на практика подават заявления за финансиране до правителството след като сключат договор с доставчика/доставчиците на допустимо ФВ оборудване (т.е. именно разглеждания продукт). В съответствие с приложимото законодателство тези доставчици на допустимо ФВ оборудване биват избирани посредством тръжни процедури. ПКНР обаче не разясни по какъв начин упражнява компетенциите си по отношение на избора на програмни оператори за местните планове за изпълнение на демонстрационната програма „Golden Sun“ и как на свой ред тези програмни оператори избират доставчика на допустимо ФВ оборудване. ПКНР и заинтересованите страни не доказаха, че процедурата за подбор е открита, прозрачна и недискриминационна, тъй като не предоставиха съответната документация. Няма индикации за закупуване на чуждестранно оборудване за производството на ФВ изделия. Съществена част от допустимото ФВ оборудване е било доставено от един-единствен включен в извадката съдействащ производител. Въз основа на наличните факти институциите стигнаха до заключението, че програмата „Golden Sun“ е използвана като средство за създаване на изкуствено търсене на продуктите на избраните китайски производители на разглеждания продукт. Ако правителството счете даден проект за допустим, то предоставя финансирането.
(274)
Програмата „Golden Sun“ предоставя субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква a), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездни помощи за производителите на разглеждания продукт.
(275)
Разследването по-специално установи, че няколко включени в извадката съдействащи производители са получили пряка безвъзмездна помощ по програмата „Golden Sun“ за инсталиране на оборудване, захранвано с произведена от соларни системи електроенергия, в помещенията им. Тази безвъзмездна помощ, заплатена на включените в извадката съдействащи производители, покрива част от разходите, които в противен случай те биха понесли, и следователно е пряко свързана с разглеждания продукт.
(276)
Освен това разследването установи, че включените в извадката съдействащи производители са реализирали ползи от финансирането, предоставено по тази програма за целите на доставянето на разглеждания продукт на несвързани програмни оператори. По-специално, по време на разследването на място беше установено, че един включен в извадката съдействащ производител е получил пряко от ПКНР значителна еднократна сума за всички 40 проекта, финансирани по програмата „Golden Sun“, за които е доставил разглеждания продукт. Включеният в извадката съдействащ производител износител не е отчел тази сума в отговора си на въпросника. Циркулярът на Министерството на финансите от 2010 г. показа, че този съдействащ производител износител е бил избран за доставчик на разглеждания продукт за няколко несвързани програмни оператори от частния и държавния сектор. Комисията се опита да поиска информация от ПКНР относно това директно плащане в полза на включения в извадката съдействащ износител, тъй като съгласно член 13 от Временните мерки за програмата „Golden Sun“ в известието от 2009 г. изрично се изисква безвъзмездната помощ да бъде заплащана директно на програмния оператор (а не на доставчика на ФВ оборудване) и ПКНР изрично потвърди този елемент при проверката. Както бе обяснено по-горе, ПКНР не съумя да предостави обяснение по време на посещението за проверка относно това защо включен в извадката износител е получил пряко финансиране. В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР представя коментари само за един от 40-те проекта, като просто заявява, че е сключено финансово споразумение между програмния оператор и включения в извадката съдействащ производител износител, тъй като операторът не е разполагал с достатъчно средства за да плати на включения в извадката производител износител и затова са се договорили субсидията да бъде изплатена директно на включения извадката съдействащ производител износител. За съжаление за Комисията това необосновано и много кратко обяснение, което се отнася само до един от общо четиридесетте изброени в документа на МФ проекта, в които участва включеният в извадката съдействащ износител, е съвсем недостатъчно за изясняване на ситуацията.
(277)
Включеният в извадката съдействащ износител опита в писмото си от 24 юни 2013 г. да се мотивира, че за преките плащания за разглежданите 40 проекта не е било съобщено, тъй като те са съставлявали „потребителска“ субсидия за програмния оператор, а не за доставчика. Този износител потвърди, че е получил прякото еднократно плащане, свързано с доставките в 40-те проекта, изброени в циркуляра на МФ, като добави, че правителството може да извършва директни прехвърляния на средства към доставчика и че причината за това е необходимостта да се гарантира, че тези безвъзмездни помощи се използват само за разрешени ФВ системи и да се улесни контролът. Износителят обаче отказа да даде отговор относно един проект, за който документите бяха събрани на място, и игнорира всички останали 39 проекта, за които е получил директно финансиране по програмата „Golden Sun“. Въпреки че износителят доказа, че финансирането за този конкретен проект е било резервирано като неизплатени задължения, а не като авансово плащане на безвъзмездна помощ от правителството, не бяха предоставени други доказателства относно действителното приключване на този или на който и да е друг проект, включително и за действителното доставяне на разглеждания продукт, за който е било получено финансиране. Обяснението му не даде яснота върху несъвместимостта на преките плащания на правителството с цитираните по-горе приложими правила, според които постъпленията обикновено се прехвърлят от ПКНР към програмния оператор, а не към доставчика на оборудването.
(278)
Комисията счете разясненията на ПКНР относно финансовото споразумение между включените в извадката съдействащи износители и програмния оператор за неубедителни, тъй като изглежда странно две частни страни да се договорят самостоятелно за нещо, което изисква действие от страна на правителство (т.е. директно плащане от правителството към доставчика чрез дерогация от член 13 на известието от 2009 г.), без правителството да участва или поне да е наясно. ПКНР не съумя да предостави по-съществени доказателствени материали и забележки по този аспект на преките плащания в полза на доставчиците и реши да ограничи своя отговор само до 1 неназован проект от общо 40 реализирани от включените в извадката съдействащи износители проекта. В обясненията, предоставени от този износител, също не се споменава нищо за този коментар на ПКНР относно затрудненото финансово положение на оператора по отношение на даден проект, който ПКНР не е посочил. Освен това изявленията на износителя относно възможността за преки плащания и прилежащата им обосновка не се потвърждават от други източници или от ПКНР.
(279)
В светлината на гореизложените ограничени и противоречиви коментари, направени от ПКНР и от включения в извадката производител износител, единствената обща идея и изводът, който може да бъде направен, е че директното плащане на еднократната сума от ПКНР към включения в извадката съдействащ износител е било необходимо, за да се гарантира, че този износител ще получи постъпленията, тъй като би бил налице риск от неизплащане, свързан със затрудненото финансово положение на програмния оператор. Това не променя факта, че включеният в извадката съдействащ износител не беше в състояние да обясни по какъв начин е използвал еднократната обща сума, платена от правителството, дали ФВ оборудването в крайна сметка е било предоставено на програмните оператори и на каква цена, ако такава е била заплатена от тях. При липсата на други налични доказателствени материали в досието или на места, достъпни по разумен начин за Комисията, въз основа на член 28 от основния регламент се стига до заключението, че изплащането на еднократна обща сума на съдействащия износител съставлява директно предоставяне на безвъзмездна помощ по смисъла на член 3, параграф 1, буква a), подточка i) от основния регламент.
(280)
Също така Комисията стигна до заключението, че предоставянето на безвъзмездни помощи на доставчиците на разглеждания продукт в качеството им на програмни оператори, или когато, както се твърди, са доставяли ФВ оборудване на несвързани програмни оператори, предоставя на същите ползи в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Финансирането по програмата „Golden Sun“ позволява на производителите на разглеждания продукт в качеството им на програмни оператори да спестяват от разходи за инсталиране на оборудване, захранвано с произведена от соларни системи електроенергия, в помещенията им. Като доставчици на ФВ оборудване за несвързани програмни оператори, производителите на разглеждания продукт директно запазват финансирането, без да им се налага в действителност да доставят оборудването и/или ги защитава от риска от неплащане от страна на несвързаните програмни оператори. В последния случай производителите на разглеждания продукт получават плащане, което при други обстоятелства не биха получили от несвързания програмен оператор.
(281)
Схемата на субсидиране е специфична и по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, поради факта че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема само до програмните оператори, които отговарят на няколко критерия, изброени в разпоредбите, и, по-общо, само до програмните оператори, заети в сектора на производството на електроенергия от слънчева светлина. Още повече, тъй като нито изборът на доставчика на ФВ оборудване, нито изборът на програмните оператори се базират на открита, прозрачна и недискриминационна конкурентна процедура и се извършват директни плащания от ПКНР за доставчиците на ФВ оборудване, схемата е също и специфична, тъй като само някои доставчици на ФВ оборудване могат действително да се ползват от нея. Тази програма не отговаря на изискванията за неспецифичност по член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като правото на получаване на субсидията не възниква автоматично и действителните критерии за подбор на предприятията, които да бъдат включени в плановете за изпълнение на проекта на местно ниво, и на окончателните проекти, подбирани въз основа на различни технически и финансови аспекти, не са обективни.
д) Заключение
(282)
Програмата „Golden Sun“ представлява предоставяне на специфична субсидия под формата на безвъзмездна помощ. Разследването установи, че някои от включените в извадката съдействащи износители са реализирали ползи от тази субсидия.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(283)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Демонстрационна програма „Golden Sun“
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, and related companies
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company and related companies
0,24 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd and related companies
0,09 %
JA Group
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd and related companies
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. and related companies
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,02 %
Jinko Solar Co. Ltd and related companies
0,05 %
3.4.3. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.4.3.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие (ПЧУ)
а) Въведение
(284)
В жалбата се твърди, че съществува специфично законодателство от 1991 г. за насърчаването на чуждестранните инвестиции в Китай чрез Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“). ПЧУ могат да получат ползи от програма за субсидиране, наречена „two free/three half“, която осигурява пълно освобождаване от данъци на приходите на ПЧУ за първите две години и облагане на половин ставка за следващите три години.
(285)
Програмата „two free/three half“ съществува и в различен вариант за дружествата, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и разположени в някои определени райони. Ползите по този вариант на програмата могат да се прилагат и след 2013 г. Разследването установи, че един от съдействащите производители износители (Yingli Hainan) реализира ползи по тази програма от 2011 г. насам с пълно освобождаване от данъци за 2011 г. и 2012 г. и 50 % намаление на данъчната ставка за следващите три години.
(286)
Комисията пожела да провери тази програма по време на посещението за проверка в КНР. КНР обаче не предостави информация относно този различен вариант на програмата „two free/three half“. В писмото си от 3 юни 2013 г. ПКНР твърди, че тази програма не е посочена в жалбата и не е заместваща програма на упоменатия в жалбата вариант на програмата „two free/three half“ за ПЧУ, който се прилага без географски ограничения. Комисията е взела предвид тези разяснения, предоставени от ПКНР, и разбира, че формално тази програма е отделна от другите две програми „two free/three half“ за ПЧУ. Тъй като обаче ползите по нея продължават след предполагаемия срок на изтичане на програмата за ПЧУ, структурата, естеството и въздействието на ползите по нея са същите като тези по програмата за ПЧУ и тя е докладвана от един от включените в извадката производители износители, Комисията счита, че тази програма има тясна връзка с програмата „two free/three half“ за ПЧУ като продължение на същата програма, следователно подлежи на изравнителни мерки. В това отношение Комисията отбелязва, че в член 10, параграф 1 от основния регламент се разрешава разследването на всяка установена и посочена от жалбоподателя субсидия, а не се споменава нито едно твърдение за програма за субсидиране. Тъй като в този случай и в двете програми става въпрос за същата субсидия, т.е. пропуснати приходи от корпоративно данъчно облагане, Комисията разполага с правото да ги разследва като една субсидия.
б) Правно основание
(287)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена с приемането на 16 март 2007 г. на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията за 2008 г. на 5-то заседание на 10-ия Националния народен конгрес на Китайската народна република, а именно с член 57 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с постепенно прекратяване на ползите по нея до края на 2012 г.
(288)
Правното основание на специалната програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“), е Декрет № 40 [2007 г.] т.е. Известието на Държавния съвет относно прилагането на преходните преференциални политики относно облагането на доходите на високотехнологични предприятия, създадени в специална икономическа зона и новата област Shanghai Pudong, въз основа на член 57, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията в КНР, както и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии.
в) Констатации от разследването
(289)
Само производствените предприятия с чуждестранно участие, създадени за срок не по-малък от десет години, са освободени от данък върху доходите. Освобождаването започва от годината, в която предприятието започва да реализира печалба с продължителност първите две години, след което следва намаляване с петдесет процента на приложимите данъчни ставки за следващите три години.
(290)
За специалния вариант на програмата предприятията, отговарящи на критериите за допустимост, трябва също да имат признат статут на високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии с издаден специален административен сертификат, т.е. предприятия с интелектуалната собственост от съществено значение и изпълняващи условията, определени в член 93 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
(291)
Всяко дружество, което възнамерява да кандидатства по тази програма, трябва да подаде годишната данъчна декларация за корпоративни дружества и допълненията, както и приложенията и финансовите отчети към нея, до Държавната данъчна администрация. Тези практики се прилагат и за специалния вариант на програмата.
(292)
ПКНР заяви, че тази програма постепенно е преустановена от влизането в сила на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията през 2008 г. насам и ползите от нея са налични до края на 2012 г. ПКНР също така заяви, че не съществува заместваща програма за ПЧУ и данъчното третиране на ПЧУ към момента е същото като това за другите корпоративни данъкоплатци. Комисията отбелязва, че тази данъчна програма е довела до ползи по време на разследвания период, тъй като няколко производители на ФВ продукти са реализирали ползи по програмата през РП. Освен това не може да се изключи, че ползите са все още на разположение в рамките на настоящата програма, или че подобна програма, която да я замени, е на разположение или ще бъде приета в бъдеще. Както бе обяснено по-горе, разследването показа, че са налице и други варианти за програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка, от които продължават да произтичат ползи за производителите на слънчеви панели. Следователно е установено, че тази програма все още подлежи на изравнителни мерки.
(293)
Специалният вариант на програмата е бил използван от един от съдействащите износители, по-конкретно Yingli Green Energy.
г) Заключение
(294)
Тази програма представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на пропуснати доходи за правителството, което води до ползи за дружествата получатели.
(295)
Програмата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент предвид факта, че правните разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази програма до определени предприятия, които са в категорията на ПЧУ и които отговарят на конкретни критерии, предвидени в съответното законодателство.
(296)
Поради това тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(297)
Специалният вариант на програмата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на пропуснати доходи за правителството, което води до ползи за дружествата получатели.
(298)
Програмата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент предвид факта, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази програма до определени предприятия и сектори, класифицирани като „насърчавани“, като например ФВ сектора. Програмата също така е специфична по смисъла на член 4, параграф 3, тъй като допустимостта е ограничена до определени региони.
(299)
Поради това този вариант на програмата следва да се счита за подлежащ на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(300)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия платен данък при нормална данъчна ставка след приспадане на размера на платения данък по преференциалната данъчна ставка. Сумите, подложени на изравнителни мерки, се основават на данните в данъчната декларация за 2011 г. Тъй като одитираната данъчна декларация за данъчната 2012 г. не беше налична у нито един от включените в извадката съдействащи износители бяха взети под внимание сумите, подлежащи на данъчно облагане за цялата 2011 г.
(301)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на съдействащите производители износители през РП, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(302)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,35 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
JingAo Group и свързани дружества
0,47 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
1,03 %
3.4.3.2. Намаление на данъка върху доходите за ориентираните към износа предприятия с чуждестранно участие
(303)
Разследването потвърди, че през разследвания период не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.3.3. Данъчни облекчения за данъка върху доходите на ПЧУ според географското местозположение
(304)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.3.4. Данъчни облекчения за предприятия с чуждестранно участие, които закупуват произведено в Китай оборудване.
(305)
Разследването потвърди, че през разследвания период не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.3.5. Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(306)
В жалбата се твърди, че предприятията с чуждестранно участие имат право да се възползват от политиките на преференциално данъчно облагане за научноизследователска и развойна дейност чрез данъчно облекчение от 150 % по отношение на разходите им, ако те са се увеличили с 10 или повече процента в сравнение с предходната година.
(307)
ПКНР твърди, че програмата е била прекратена с приемането на Закона за подоходното данъчно на предприятията през 2008 г. и че не е имало период за постепенното ѝ прекратяване. Няколко от включените в извадката съдействащи износители обаче съобщиха, че те са реализирали ползи от подобна програма в рамките на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията от 2008 г. което показва, че преференциалната програма за компенсиране на разходите, свързани с НИРД, за предприятия с чуждестранно участие, е заменена от специфична програма през 2008 г. ПКНР не предостави допълнителна информация за данъчно облекчение в размер на 150 % в своя отговор на въпросника, нито в отговора на писмото с искане за допълнителна информация.
б) Правно основание
(308)
Тази програма се осъществява съгласно член 30, параграф 1 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 95 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР, както и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo KE Fa huo [2008 г.] № 172) и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985)
(309)
В член 95 се предвижда, че допълнително 50-процентно намаляване на разходите за НИРД, посочени в точка 1 от член 30, се отпуска за този тип разходи за високотехнологични продукти и продукти на новите технологии, така че те да подлежат на амортизация въз основа на 150 % от разходите за нематериални активи.
в) Констатации от разследването
(310)
Както беше посочено по-горе, ПКНР не предостави необходимата информация във връзка с тази програма в отговорите си на въпросника и на писмото с искане на допълнителна информация. Тази програма вече е била предмет на изравнителни мерки в разследванията за фината хартия с покритие (79) и за стоманените продукти с органично покритие (80). Съответните правни разпоредби действително показват, че тази програма предоставя ползи само на дружества, които са официално признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии. Тези дружества също трябва да извършат разходи за НИРД за целите на разработването на нови технологии, нови продукти и нови занаяти. Отговарящите на критериите за допустимост предприятия могат да получат компенсация за допълнителни 50 % от разходите си, свързани с НИРД, приспаднати от дължимия от тях данък върху дохода. Разходи за нематериални активи, свързани с НИРД, дават право на допустимите дружества на компенсация от 150 % от действителните разходи, извършени от тях.
(311)
Разследването установи, че дружествата, които реализират ползи по тази програма, следва да подадат данъчните си декларации и съответните приложения. Действителният размер на ползите е включен едновременно в данъчната декларация и приложение V. Само дружества, които са получили официален сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, се допускат до участие в тази програма.
г) Заключение
(312)
Програмата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на пропуснати доходи за правителството, което води до ползи за дружествата получатели.
(313)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като самото законодателство ограничава прилагането на програмата само до определени предприятия, официално признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, които извършват разходите за научноизследователска и развойна дейност с цел разработване на нови технологии, нови продукти и нови занаяти.
(314)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(315)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия платен данък при нормална данъчна ставка след изваждане на размера на платения данък с допълнително приспадане с 50 % от действителните разходи за НИРД за одобрените проекти. Сумите, подложени на изравнителни мерки, се основават на данните в данъчната декларация за 2011 г. Тъй като одитираната данъчна декларация за данъчната 2012 г. не беше налична у нито един от включените в извадката съдействащи износители, бяха взети под внимание сумите, подлежащи на данъчно облагане за цялата 2011 г.
(316)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на съдействащите производители износители през РП, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(317)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,10 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,49 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
JingAo Group и свързани дружества
0,02 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,29 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,33 %
3.4.3.6. Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
(318)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.3.7. Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
(319)
Разследването потвърди, че не са били получени облекчения по програмата от страна на включените в извадката дружества по време на РП, тъй като тези дружества са получили ползи от новата програма, която заменя това преференциално третиране. Подробностите са посочени в точка 3.4.4.8. по-долу.
3.4.3.8. Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, които участват в определени проекти
а) Въведение
(320)
Програмата позволява на предприятията, признати за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, да се ползват с намалена данъчна ставка върху дохода в размер на 15 %, в сравнение с нормалната ставка в размер на 25 %. Тази програма е обявена за подлежаща на изравняване от разследването за фината хартия с покритие, както и от разследването за стоманените продукти с органично покритие; програмата беше обявена за подлежаща на изравняване и от властите на САЩ.
б) Правно основание
(321)
Правното основание на тази програма са член 28, параграф 2 на Закона за облагането на доходите на предприятията и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo KE Fa huo [2008 г.] № 172) и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации на разследването
(322)
Програмата се прилага по отношение на признатите високотехнологични предприятия и предприятията с нови технологии, които се нуждаят от съществена подкрепа от страна на държавата. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания: i) тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа; ii) в общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да са предвидени и част от общите приходи от продажбите; iii) в дохода от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да се отчита част от общите приходи от продажбите; iv) служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват определен процент от общия брой на служителите; v) да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(323)
Дружествата, които реализират ползи по тази програма, трябва да подадат данъчните си декларации и съответните приложения. Действителният размер на ползите се вписва в данъчната декларация и в приложение V.
г) Заключение
(324)
С оглед на това програмата следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи за правителството, което води до ползи за дружествата получатели. Ползата на получателите се равнява на данъчните икономии, реализирани чрез тази програма, съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент.
(325)
Тази субсидия е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Освен това липсват обективни критерии, определени от законодателството или от предоставящия субсидията орган, по отношение на допустимостта до програмата, която не възниква автоматично съгласно член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент.
(326)
Поради това тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(327)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия платен данък при нормална данъчна ставка след приспадане на размера на платения данък по преференциалната данъчна ставка. Сумите, подложени на изравнителни мерки, се основават на данните в данъчната декларация за 2011 г. Тъй като одитираната данъчна декларация за данъчната 2012 г. не беше налична у нито един от включените в извадката съдействащи износители, бяха взети под внимание сумите, подлежащи на данъчно облагане за цялата 2011 г.
(328)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, които участват в определени проекти
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,42 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,35 %
JingAo Group и свързани дружества
0,13 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,86 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
3.4.3.9. Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
(329)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.3.10. Данъчни програми на провинция Guangdong
(330)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.4. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.4.4.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(331)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от ПКНР в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците. Тази програма беше предмет на изравнителни мерки в антисубсидийни процедури, свързани с фината хартия с покритие и стоманата с органично покритие.
б) Правно основание
(332)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(333)
Счита се, че програмата предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на ПКНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, като ПЧУ и други допуснати за участие местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или други такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до ползи за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията „насърчавани проекти“ или „ограничавани проекти“ от категорията Б съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата. В допълнение към това липсват обективни критерии за ограничаване на достъпа до тази програма, както и неоспорими доказателства, въз основа на които да може да се заключи, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично съгласно член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(334)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът, който подлежи на изравнителни мерки, е обхванал само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
(335)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,24 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,44 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,38 %
JingAo Group и свързани дружества
0,35 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,78 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,07 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
3.4.4.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Въведение
(336)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС при покупката на произведено в страната оборудване от предприятия с чуждестранно участие. С цел да бъде освободено от ДДС оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а стойността му не трябва да надвишава определен праг. Тази програма беше предмет на антисубсидийни процедури, свързани с фината хартия с покритие и стоманата с органично покритие.
б) Правно основание
(337)
Правното основание са Временните мерки за разпореждане на възстановяване на данък върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, Пробните мерки за разпореждане на възстановяване на данък върху от произведено в Китай оборудване, закупено за проекти с чуждестранно участие, както и Известието на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяването на политиката за възстановяване на ДДС върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие.
в) Констатации от разследването
(338)
В отговора си на антисубсидийния въпросник ПКНР заяви, че тази програма е била преустановена от 1 януари 2009 г. и се позова на Циркуляр на Министерство на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяването на политиката за възстановяване на ДДС за произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие (CAISHUI{2008 г.} № 176). Въпреки това разследването показа, че няколко производители износители, включени в представителната извадка, са реализирали ползи по тази програма по време на разследвания период. Включените в извадката засегнати износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза. Предвид тези съображения се стигна до заключението, че ПКНР не е предоставило точна информация относно тази програма, а както ситуацията при някои производители износители показва, тя все още продължава.
(339)
Тъй като поисканата информация не беше предоставена от ПКНР, Комисията използва информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители износители.
(340)
Счита се, че програмата предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на ПКНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като ПЧУ са освободени от плащане на ДДС, който иначе биха дължали. Следователно програмата води до ползи за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия с чуждестранно участие, които закупуват произведено в страната оборудване и са включени в категорията „насърчавани проекти“ или„ограничавани проекти“ от категорията Б съгласно Каталога за секторите за чуждестранни инвестиции, както и оборудване, закупено на вътрешния пазар, посочено в Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата. Освен това Пробните мерки за възстановяване на данъка от закупуването на произведено в Китай оборудване за проекти с чуждестранно участие и Известието на Министерството на финансите ограничават ползата до предприятия с чуждестранно участие, които са включени в насърчаваната категория в Каталога с насоки за предприятията с чуждестранно участие, или Каталога на приоритетните предприятия с чуждестранно участие в Централния и Западния регион на Китай. В допълнение към това липсват обективни критерии за ограничаване на достъпа до тази програма, както и неоспорими доказателства, въз основа на които да може да се заключи, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично съгласно член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент. Тази програма е специфична по смисъла на член 4, параграф 4, буква б) от основния регламент, тъй като зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(341)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на ДДС, от който е освободено произведеното в страната оборудване. С цел да се гарантира, че размерът, който подлежи на изравнителни мерки, е обхванал само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайната практика в сектора.
(342)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
JingAo Group и свързани дружества
0,07 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
0,03 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,15 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,05 %
3.4.4.3. Освобождаване от ДДС и вносни мита за покупки на дълготрайни активи в рамките на Програмата на Фонда за развитие на външната търговия
(343)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.5. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
3.4.5.1. Държавни доставки на полисилиций на занижени цени
(344)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.5.2. Държавни доставки на екструдирани алуминиеви изделия на занижени цени
(345)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.5.3. Държавни доставки на стъкло на занижени цени
(346)
Разследването потвърди, че през периода на разследване не са били получени ползи по програмата от включените в извадката дружества.
3.4.5.4. Държавни доставки на електрическа енергия
а) Въведение
(347)
Жалбоподателят твърди, че някои китайски производители на полисилиций са се възползвали от евтина електроенергия, предоставяна на занижени цени.
б) Констатации от разследването
(348)
Разследването установи, че при много от включените в извадката производители износители е имало свързан производител на полисилиций в рамките на съответната група от дружества. Беше установено, че една от включените в извадката групи от производители износители, т.е. LDK Solar, редовно е получавала значителни субсидии за такси за електроенергия от финансовата служба на икономическата зона Xin Yu. Въпреки че в този случай дружеството не е реализирало преки ползи от електроенергията с по-ниска от пазарната цена, значителните отстъпки, предоставени от финансовата служба на икономическата зона Xin Yu, в крайна сметка са довели до положение, при което дружеството е получило ползи от предоставянето на евтина електроенергия, които следователно са функционално еквивалентни на държавни доставки на цени под пазарните. Във всеки случай, дори ако отстъпките се разглеждат като безвъзмездна помощ, мярката е тясно свързана с твърдението на жалбоподателя и попада в обхвата на разследването. Разглежданото дружество в групата LDK е получило почти пълно възстановяване на таксите си за електроенергия, дължими през РП.
(349)
Групата LDK Solar е получила посредством свързания с нея производител на полисилиций финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) от основния регламент, като органите на местната власт са предоставили субсидии за таксите за електроенергия, или субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i). Това представлява финансово участие на правителството под формата на предоставяне на стоки, различни от общата инфраструктура, по смисъла на основния регламент. То може да се тълкува и като директно прехвърляне на средства.
(350)
LDK Solar е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, доколкото правителството е предоставило електроенергия на занижени цени. Беше установено, че този износител, вследствие на субсидиите за такси за електроенергия, в действителност е плащал по-ниска цена от пазарната. Директното прехвърляне на средства води до ползи, тъй като представлява безвъзмездни средства, които не са налични на пазара.
(351)
Субсидията под формата на осигуряване на евтина електроенергия чрез отстъпка за един от включените в извадката производители е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като субсидиите за електроенергия са изплатени само на LDK. Субсидията също така е регионално специфична за определени предприятия в икономическата зона Xin Yu. Неоказването на съдействие от страна на LDK и ПКНР при докладване относно тази субсидия е довело до посочените по-горе констатации, направени въз основа на наличните факти.
в) Изчисляване на размера на субсидията
(352)
Размерът на субсидията е равен на размера на отстъпката, обхващаща РП.
(353)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Електроенергия на занижени цени
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
JingAo Group и свързани дружества
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
2,45 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
0,00 %
3.4.5.5. Предоставяне на права на земеползване на занижени цени
а) Въведение
(354)
Жалбоподателят твърди, че китайските производители на разглеждания продукт са получили от ПКНР права на земеползване на занижени цени, предвид това, че националните или местните власти не осигуряват тези права в съответствие с пазарните принципи.
(355)
ПКНР твърди, че съществува стандартизиран и регулиран конкурентен пазар на земя, на който правата на земеползване трябва да се търгуват публично в съответствие със закона. ПКНР също така заяви, че промишлена и търговска земя се придобива на открития пазар чрез публичен търг с тайно или явно наддаване или конкурс, срещу заплащане за ползването ѝ и „независимо от броя на офертите или първоначалната цена, окончателно платената цена е представителна за пазарната цена, която се определя от търсенето и предлагането на свободния пазар“. Също така ПКНР заяви, че прехвърлянето на права на земеползване не включва ограниченията в обявлението за прехвърляне чрез търг с тайно или явно наддаване и покана за подаване на оферти, които засягат лоялната конкуренция.
(356)
ПКНР не предостави никакви данни по отношение на действителните цени на правото на земеползване и първоначалните цени на земята, определени от правителството. Поисканата във въпросника информация по отношение на сделките за право на земеползване съгласно въпросника, която ПКНР представи, беше непълна. При корекцията на първоначалния си отговор на въпросника по време на посещението за проверка, правителството също така потвърди, че някои от докладваните сделки са били предмет на тръжна процедура. Въпреки това поисканата във въпросника информация за броя на офертите и разликата между първоначална и окончателна цена не беше предоставена.
(357)
По време на проверката Комисията поиска от ПКНР доказателства в подкрепа на твърденията, че прехвърлянията на право на земеползване в Китай стават чрез публичен търг с тайно или явно наддаване или покани за подаване на оферти. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 11 на Разпоредбите относно предоставянето на права за земеползване за строителство чрез обществени поръчки - публични търгове с тайно и явно наддаване, и покани за представяне на оферти, компетентният държавен орган публикува известие за провеждането на публичния търг с тайно или явно наддаване или поканата за подаване на оферти. Въз основа на това Комисията поиска всички известия за сделките, които са били предмет на тези процедури, за да събере и провери информацията, поискана във въпросника. ПКНР не предостави нито едно от тези известия, тъй като твърди, че „вече не съществуват“. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията относно сделките с права на земеползване, извършени от включените в извадката производители износители.
(358)
Комисията информира ПКНР относно съображението си за прилагане на разпоредбите на член 28 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета по отношение на тази програма за субсидиране и тъй като ПКНР в своя отговор на писмото на Комисията от 23 май 2013 г. не даде задоволително обяснение или нови доказателства по този въпрос, Комисията трябваше да основе констатациите си на най-достоверната налична информация, т.е. в този случай на информацията, предоставена от включените в извадката производители износители и друга обществено достъпна информация.
(359)
Комисията поиска от ПКНР становище за възможните референтни стойности с презумпцията, че в КНР няма пазарна цена на земята. Макар че това беше само презумпция, а не констатация или заключение към момента на изпращането на ПКНР на въпросника, ПКНР изрази становище, че тази презумпция е невярна и не предостави никаква информация относно възможните референтни стойности. ПКНР единствено изтъкна, че „дотолкова доколкото е възможно да се използва всяка референтна стойност, това трябва да бъдат цените, които ненасърчаваните китайски предприятия плащат за същата земя“. Тъй като ПКНР не оповести кои сектори не са „насърчавани“, нито предостави информация относно цените, които тези сектори плащат за терени за промишлени цели в Китай, Комисията не бе в състояние да оцени дали те представляват подходяща референтна стойност. В това отношение следва да се отбележи, че в своите предишни разследвания относно фината хартия с покритие и стоманените продукти с органично покритие, Комисията е установила, че предоставянето на право на земеползване на тези сектори не е в съответствие с пазарните принципи.
б) Правно основание
(360)
Предоставянето на правото на земеползване в Китай е уредено от Закона за управление на земята на Китайската народна република.
в) Констатации от разследването
(361)
Съгласно член 2 от Закона за управление на земята всички терени са на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на народа на Китай. Земята не може да се продава, но правата на земеползване могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да предоставят такова право с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
(362)
Съдействащите производители износители подадоха информация за терените, които държат, както и за повечето от свързаните с тях договори/сертификати за права на земеползване, но ПКНР представи само много ограничени данни за ценообразуването във връзка с тези права.
(363)
Както беше посочено по-горе, ПКНР твърдеше, че правата на земеползване в Китай се прехвърлят чрез обществени поръчки, търгове и конкурси. Така е предвидено в член 137 от Закона за собствеността на Китайската народна република.
(364)
Въпреки това беше констатирано, че описаната от ПКНР система невинаги действа по същия начин на практика. По време на проверката на включените в извадката производители износители, Комисията получи някои известия, издадени от съответните органи относно наличните за прехвърляне на права на земеползване. Докато в едно от известията изрично се ограничават потенциалните купувачи на права на земеползване за фотоволтаичната промишленост (81), в друго се определят границите на цената, първоначално определена от властите, и не се позволява на пазара да определи цената. (82) Самите търгове не бяха определени като осигуряващи истинска конкуренция, тъй като в много от разгледаните случаи по време на проверките на място на производители износители само едно дружество е подало оферта (само един включен в извадката производител на фотоволтаични модули) и следователно първоначално предложената цена (стойността, определена от местната Служба за земята) е образувала крайната цена на квадратен метър.
(365)
Горните доказателства противоречат на твърденията на ПКНР, че цените, заплащани за право на земеползване в КНР, са представителни за пазарната цена, която се определя от търсенето и предлагането на свободния пазар, и че прехвърлянето на права на земеползване не включва ограниченията в обявлението за прехвърляне чрез търг с тайно или явно наддаване и покана за подаване на оферти, които засягат лоялната конкуренция. Също така беше установено, че някои включени в извадката производители износители са получили възстановяване от местните власти като компенсация за цените (ниски сами по себе си), които са платили за правото на земеползване.
(366)
В допълнение към ниските цени някои от включените в извадката производители износители са получили други средства, свързани със закупуването на права на земеползване, които на практика допълнително намаляват действителната цена, платена за тази земя.
(367)
Констатациите от процедурата потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени (83) да се съобразяват с промишлената политика.
(368)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните. (84)
г) Заключение
(369)
С оглед на това предоставянето на права на земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на актив, което води до ползи за дружествата получатели. Както е разяснено в съображения 364-367 по-горе, не съществува функциониращ пазар на земя в КНР и при използването на външни референтни стойности (вж. 372 по-долу) се установи, че средствата, заплащани за тези права от страна на включените в извадката износители, са много под нормалната пазарна цена. Освен това възстановяванията от местните власти са директни прехвърляния на средства, които водят до ползи, тъй като те са безвъзмездна помощ, която не е налична на пазара. Субсидията е специфична съгласно член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент и тъй като преференциалният достъп до промишлени терени е ограничен само до дружества от определени сектори, в този случай фотоволтаичната промишленост, само някои сделки подлежат на тръжна процедура, цените често се определят от властите, а правителствените практики в тази област са неясни и непрозрачни. Положението по отношение на земята в КНР се обсъжда също така и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори, не съответства на пазарните условия (85).
(370)
Поради това тази субсидия се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(371)
Явно в КНР изобщо не съществуват частни референтни стойности, тъй като се стигна до заключението, че в КНР получаването на права на земеползване не се определя от пазара. Ето защо не е възможно да се извърши корекция на разходите или цените в КНР. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в КНР и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на получените ползи. Предвид на това, че ПКНР не оказа съдействие или не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. В този смисъл се счита за уместно за референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван. Тази информация също беше използвана в предишни антисубсидийни процедури, свързани с фината хартия с покритие и стоманата с органично покритие.
(372)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в КНР, където са установени съдействащите производители износители. Всички производители износители са установени в развити области с висок БВП, като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(373)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Тези ползи се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, действително платени от всяко дружество (намалени с размера на възстановените от местните власти суми) за правата на земеползване, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(374)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата на земеползване. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси на Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението по текущи цени в USD в Тайван, публикувани от МВФ в доклада„Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към РП, като се използва нормалният срок на правото на земеползване за промишлени цели, а именно 50 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на съдействащите производители износители през РП, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(375)
Процентът на субсидията, определена по тази програма през РП за включените в извадката съдействащи износители, възлиза на:
Права на земеползване на занижени цени
Дружество/група
Процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co. Ltd и свързани дружества
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company и свързани дружества
0,77 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd и свързани дружества
0,65 %
JingAo Group и свързани дружества
1,31 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd и свързани дружества
4,28 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. и свързани дружества
0,32 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
1,73 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
1,66 %
3.5. Коментари на страните след оповестяването на окончателните заключения
(376)
ПКНР не оспори факта, че определена информация от документа за оповестяването на окончателните заключения е цитирана от някои медии и заинтересовани страни след оповестяването. В това отношение следва да се отбележи, че Комисията не е направила документа публично достъпен. Въпреки това не е възможно Комисията да контролира действията на няколко стотици заинтересовани стани, които са получили документа за оповестяването. Ако някои от страните са решили да направят документа за оповестяването публично достъпен или да изразят становището си относно него, Комисията не разполага със средства да възпрепятства техните действия.
3.5.1. Коментари на ПКНР относно твърдението за погрешна информация в документа за оповестяването на окончателните заключения
(377)
ПКНР твърди, че Комисията не е спазила изискването за предоставяне на „достатъчно възможности“ от член 12.1 от Споразумението за СИМ. Според ПКНР значителното удължаване на сроковете, дадено от Комисията за предоставяне на отговори на въпросника (както е посочено по-горе в съображение 104), не беше достатъчно за тази цел. ПКНР твърди също така, че това, което представлява „разумен период“ съгласно член 12, параграф 7 от Споразумението за СИМ, представлява и „достатъчна възможност“ съгласно член 12.1 от Споразумението по отношение на всички останали документи, подобни на въпросници. Също така ПКНР заяви, че би могло да установи контакт с включените в извадката производители износители след финализирането на извадката и следователно времето, предвидено за предоставяне на отговорите между получаването на въпросника и решението за извадката, е било лишено от смисъл. ПКНР твърди, че „желанието“ на Комисията да приключи разследването бързо изглежда използва „неподлежащо на договаряне изискване“, за да съгласува достатъчна възможност по член 12, параграф 1. Комисията не е съгласна с тези твърдения, тъй като положи максимални усилия да предостави възможно най-дълъг срок на ПКНР за представяне на отговори на въпросника и писмото с искане на допълнителна информация. ПКНР също беше предупредено, че то ще може да предостави исканите документи до датата на посещението за проверка.
Комисията не е попречила на ПКНР да представи всякаква информация по време на цялата процедура и на няколко пъти напомни на ПКНР за възможността да поиска изслушвания, на които информацията и становищата на ПКНР могат да бъдат представени. Следва да се отбележи, че информацията, представена от ПКНР по време на процедурата, не беше отхвърлена въз основа на сроковете. Твърдението на ПКНР, че срокът, предвиден за предоставяне на отговори между получаването на въпросника и решението за извадката, не е бил полезен, е невярно. Голяма част от въпросника засягаше общото ниво на субсидиране на разглеждания сектор/продукт и ПКНР по никакъв начин не е било ограничено от решението за извадката по отношение на събирането на информация от общ характер. Още по-важно е, че след подбора на извадката ПКНР все още е разполагало с 43 дни за събиране на информация, специфична за включените в извадката производители износители. Комисията е действала в съответствие с член 12.1 от Споразумението за СИМ и е предоставила на ПКНР достатъчна възможност да представи всички доказателства, които то счита за уместни, като се има предвид, че за да се осигури завършването на разследването в срок, това задължение не може да бъде с неопределена продължителност.
(378)
Също така ПКНР твърди, че Комисията първоначално е поискала подробна информация за невключените в извадката производители износители, която не е била „необходима информация“ за целите на разследването, което се основава на извадки. В това отношение следва да се отбележи, че в момента на изпращане на въпросника, предназначен за ПКНР, решението за това дали в тази процедура ще се използва или няма да се използва извадка не беше окончателно. След като Комисията получи от китайските производители износители отговорите на въпросника за определяне на извадката, стана ясно, че сътрудничеството от износителите е значително. Стана ясно също така, че включените в извадката износители ще съдействат, като отговорят адекватно на въпросниците, следователно Комисията не настоя за предоставяне на информация за конкретните дружества по отношение на субсидирането от страна на невключените в извадката производители износители. Поради това Комисията отхвърля това твърдение.
(379)
ПКНР твърди, че в документа за оповестяването на окончателните заключения Комисията грешно посочва, че ПКНР не представя определена информация в отговора на въпросника и в следващите си становища. Това не е вярно. Както Комисията вече заяви в своето писмо до ПКНР от 23 май 2013 г., ПКНР не е успяло да представи исканата информация по отношение на държавните финансови институции, документи, свързани със Sinosure и застраховане при експортно кредитиране, документи, свързани с демонстрационната програма Golden Sun и информация, свързана с предоставянето на права на земеползване.
(380)
Според ПКНР Комисията не е използвала факти, налични под формата на механизъм за попълване на липсващата информация, както предписано от групи и заключения от спорове (86) в рамките на СТО, а вместо това „е използвала неблагоприятни изводи по наказателен начин, като така допълнително е нарушила разпоредбите на Споразумението за СИМ“. ПКНР твърди също така, че Комисията не е използвала наличните факти „единствено за целите на замяната на информация, която е възможно да липсва, а като специфичната основа за всички свои констатации относно субсидирането в пълно незачитане на значителния обем данни, представени от ПКНР, а финансовите институции са участвали предимно на основата на твърдяното непредоставяне на подходящите отговори или доказване на всяка цифра“. Това не съответства на действията на Комисията. Цялата информация, включително планове и законодателство, представена от ПКНР, беше разгледана и анализирана, а констатациите се основават на документите, представени от ПКНР, независимо от това по какъв начин са предоставени тези документи, а проверката потвърди тяхната достоверност. Честите цитати от тези документи в подкрепа на констатациите са пример за това как Комисията използва информацията, представена от ПКНР. В съображение 110 по-горе Комисията ясно посочва единствените ситуации, когато представената информация не е била взета предвид като вярна.
(381)
ПКНР изтъкна също така, че Комисията си противоречи, когато в документа за оповестяването на окончателните заключения твърди, че по време на настоящото разследване е поискала конкретна информация за сделката само по отношение на включените в извадката износители, а на други места в същия документ заявява, че „въпросникът за правителството не е ограничен до включените в извадката износители“. Това не е вярно. Комисията не е направила противоречиви изявления. Както вече беше обяснено в съображение 378 по-горе, Комисията ограничи първоначалното си искане относно предоставянето на информация за конкретното дружество до включените в извадката производители износители след решението за прилагане на извадка. Въпреки това, за да направи оценка на това дали предполагаемата програма за субсидиране подлежи на изравнителни мерки, Комисията поиска и друга информация, различна от тази, свързана с включените в извадката производители износители, като например информация относно финансовите пазари в Китай или пазара на правата на земеползване. Поради това се посочва, че „въпросникът на правителството не е ограничен до включените в извадката износители“.
(382)
Също така ПКНР твърди, че Комисията явно пренебрегва факта, че определена информация не може просто да бъде отхвърлена, ако не бъде предоставена на разположение за проверка. Това не съответства на начина, по който Комисията използва информацията в рамките на настоящата процедура. Няма случай, в който единствената причина за частичното отхвърляне на такава информация да е „липсата на проверка“. Когато обаче останалата информацията по преписката е в противоречие с нея, а в същото време ПКНР не е в състояние да представи никакви доказателства в нейна подкрепа, такава информация не би могла да бъде приета като вярна.
(383)
Според ПКНР в параграф 85 от документа за оповестяване на окончателните заключения (повторен по-горе в съображение 117) Комисията„признава“, че ПКНР не контролира банковите и финансовите институции и не може да ги задължи да предоставят информация. Следва да се отбележи, че Комисията не е информирана за това изявление и след преразглеждане на текста на съображението е установено, че случаят не е такъв.
(384)
ПКНР твърди, че Комисията е съгласна с ПКНР, че националните закони не могат да бъдат заменени в случаите на разследване от изискванията на основния антидъмпингов регламент на ЕС или от Споразумението за СИМ. Връзката, която съществува според ПКНР с непредоставянето на информация, за която се твърди, че е поверителна, показва погрешно тълкуване. Комисията обаче твърди (съображение 117 по-горе), че разпоредбите на общинското законодателство или вътрешните правила на член на СТО не могат да го освободят от неговите задължения за оказване на съдействие в разследванията; в случаи на конфликт ПКНР е задължено да предложи начини, по които може да бъде предоставен достъп до информацията, така че тя да може да бъде съответно проверена. ПКНР се позова на ситуацията, в която банков служител е извършил оценка на кредитния риск за включено в извадката дружество като пример за начин за проверка на твърденията за ограничена информация и заяви, че „Комисията продължавала да не бъде удовлетворена“. Както е ясно от формулировката на съображение 148 по-горе, Комисията не е поставила под въпрос проверката на този конкретен документ, а изцяло е взела тази информация предвид в своите констатации. Това обаче е изключение, което за съжаление не се повтори по отношение на по-голямата част от информацията от подобен характер, изискана в настоящата процедура.
(385)
В това отношение ПКНР продължи да твърди, че „чувствителните вътрешни документи“ на банките се определят като необходима информация съгласно Споразумението за СИМ и непредставянето им не би могло да доведе до използване на наличните факти. Комисията определя това изявление като твърде радикално и не вижда как надлежната проверка (извършена въз основа на съответните действащи процедури за поверителност) може да бъде извършена във всички случаи, ако такива документи (включително тези, отнасящи се до сделки с клиентите) просто не се предоставят. При липса на проверки може да се наложи използването на налични факти за попълване на пропуските при събирането на фактите.
(386)
ПКНР неколкократно заяви, че в писмото, предхождащо проверката, не се съдържат конкретни въпроси, свързани с проверката, и се позова на писмото на Комисията от 23 май 2013 г., в което е използван този текст. В параграф 86 от документа за оповестяването на окончателните заключения (повторен като съображение 118 по-горе) Комисията обаче заявява, че писмото, предхождащо проверката, от 25 март 2013 г., съдържа много конкретен и подробен списък на въпросите и документите, които ще бъдат разгледани по време на проверката, в пълно съответствие с член 26, параграф 3 от основния регламент и изискванията на СТО. Липсата на списък с конкретни въпроси, предоставянето на който не се основава на основния регламент или на правилата на СТО, не е извинение за ПКНР да не е в състояние да окаже пълно съдействие по време на проверката.
(387)
ПКНР твърди, че Комисията е показала пълна липса на гъвкавост по време на проверката. Това е неправилно тълкуване на фактите и ситуацията преди и по време на посещението за проверка. Както вече бе обяснено в параграфи 88-90 на документа за оповестяването на окончателните заключения (повторено като съображения 120-122 по-горе), степента на гъвкавост от страна на Комисията беше пълна и безусловна. За съжаление, опитите на ПКНР да предостави информация, която не е възможно да се провери в рамките на графика на проверките на място, означават, че тази информация не е могла да бъде сверена и да бъде определена като проверен документ. ПКНР също така напомни на Комисията по повод съдебната практика на СТО във връзка със специалната група по случая „ЕО - сьомга“, че това дали документите могат да бъдат проверени не винаги се определя само от възможността за разследвания на място и заяви, че Комисията не може да отхвърля информацията просто защото тя не е налична по време на посещение за проверка. Комисията отбелязва, че на такава информация, която не може да бъде проверена на място, за да се установи нейната надеждност и точност, може да бъде отдадено по-малко значение, отколкото ако тя е била надлежно проверена и че това се е наблюдавало неколкократно в настоящия случай.
(388)
ПКНР оспорва твърдението за практиката на Комисията да не приема нови документи и доказателства, изискващи проверка, след края на етапа от проверката, към който те принадлежат. Както вече бе обяснено в параграф 89 от документа за оповестяване на окончателните заключения (повторен в съображение 121 по-горе), това не отговаря на истината и никога не е било така. Вярно е, че Комисията не може по принцип да приема документи с цел проверка след като етапът на проверката е приключил и практически не е възможно да се проверят тези документи, но нищо не възпрепятства ПКНР да представи такива документи в писмен вид, както те направиха и в този случай.
(389)
ПКНР твърди, че Комисията не е обяснила причината, поради която иска шестте документа, посочени в съображение 122 по-горе, и на тази основа тяхната проверка не е била разрешена. Следва отново да се отбележи, че всички тези документи се отнасят до съответния промишлен сектор и дори до конкретни програми за субсидиране, като например предоставяне на преференциални заеми или преференциални програми за данъчно облагане. Следователно е очевидно от техните наименования и съдържание, че са от значение за разследването. Въпреки това ПКНР просто отказа да отговори на всички свързани с това въпроси по време на проверката, като посочи като единствена причина твърдението за липсата на връзка на документа с процедурата.
(390)
ПКНР твърди, че не е могло да предостави доказателства в подкрепа на информацията, предоставена в отговора му на въпросника относно процента на заемите, отпуснати на съответния сектор, тъй като тази информация е собственост на банките, които са независими субекти, а не органи на ПКНР и съответно следва Комисията да провери цифрите в банките. ПКНР се позова на разпоредбите на Закона за търговските банки, съгласно които банките извършват дейността си в съответствие със закона (член 4) без намеса в икономическата им дейност (член 5) от страна на различни нива на местната или централна власт, публичните организации или лица. Факт е, че ПКНР направи изявление в отговора си на въпросника, което изобщо не беше в състояние да докаже. Банките, които Комисията направи опит да провери, също така не бяха в състояние да представят каквато и да е информация в подкрепа на изявлението. Ако това се счита за приемлива практика, разследваната страна би могла просто да прави изявления в подкрепа на твърденията си, които разследващият орган трябва да приема без възможност да провери тяхната достоверност. Това е още по-важно, като се има предвид, че тази конкретна информация е в противоречие с друга информация в преписката. Съществуват и други членове в Закона за търговските банки, които задължават банките да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики (член 34). Както правилно беше отбелязано от ПКНР в коментарите му, банките осъществяват дейността си в съответствие със закона, т.е. също и съгласно посочените разпоредби на член 34 от Закона за търговските банки. Следователно тази предполагаема ясно очертана граница между правителството и банките не беше подкрепена с факти.
(391)
ПКНР твърди, че е предоставило цялата информация по отношение на собствеността на банките, с която разполага. То също така заяви, че докладваните цифри относно собствеността на банките са официалните данни на Комисията за банково регулиране на Китай (КБРК), следователно няма причина да се счита, че информацията, предоставена от ПКНР, е невярна или подвеждаща и съответно да се прилагат разпоредбите на член 28 от основния регламент. Освен това ПКНР заяви, че не е знаело какъв е бил източникът на изявлението на Комисията в параграф 95 (повторен в съображение 127 по-горе) от документа за оповестяване на окончателните заключения („Публично достъпната информация показва, че са налице и други държавни банки, предоставили заеми на включените в представителната извадка производители износители“), т.е. в допълнение към тези, докладвани от ПКНР като държавна собственост в неговите отговори на писменото искане. Тези твърдения не могат да бъдат приети. Трябва да се отбележи, че ПКНР първоначално твърдеше в своя отговор на въпросника, че не разполага с информация относно своето участие в банките. Едва след като Комисията посочи в писменото искане, че според китайското законодателство ПКНР трябва да събира такива данни, ПКНР предостави някаква информация в това отношение. По време на проверката служителят на КБРК отказа да предостави данни в подкрепа на цифрите за банковата собственост, както и да предостави източника на информацията, и не обясни откъде идва тя. Следва да се отбележи също, че ПКНР не оспорва факта, че поне 5 други банки, цитирани от Комисията в документа за оповестяването на окончателните заключения (вж. бележката под линия в съображение 127), са собственост на държавата.
(392)
ПКНР изрази несъгласие с твърдението в параграф 97 от документа за оповестяването на окончателните заключения (повторен в съображение 129 по-горе), че КБРК е отказала да отговори на въпроса относно 10-те най-големи банки в Китай, тъй като той не е бил представен в писмен вид и твърди, че Комисията не е изтълкувала правилно фактите, защото основната причина, поради която отговор не е бил предоставен, е била това, че този въпрос не се е съдържал в писмото, предхождащо проверката, а КБРК е имала нужда от време, за да го подготви. В действителност ПКНР тълкува погрешно фактите, свързани с този въпрос. Комисията не е настояла за незабавен отговор, но КБРК е отказала дори да разгледа въпроса под претекст, че не го е получила предварително в писмен вид. Ако причината е била недостатъчното време за подготовка на отговора, ПКНР можеше да изпрати отговора по-късно по време на проверката или по електронна поща (макар и без възможност за Комисията да го провери), както е постъпило по отношение на няколко други документа. ПКНР обаче не направи това.
(393)
ПКНР твърди, че е предоставило всички документи, свързани със създаването и мандата на КБРК, които Комисията е поискала във въпросника, и че тъй като Комисията не е повдигнала този въпрос в писменото искане за допълнителна информация и не е поискала тези документи като част от „списъка на документите, които следва да бъдат предоставени преди началото на посещението за проверка“ в приложение 2 към писмото, предхождащо проверката, ПКНР не се е почувствало задължено да представи каквито и да е други документи. Това не е вярно. Комисията поиска всички документи, които са били основание за създаването и мандата на КБРК, но ПКНР предостави само някои от тях. Единствено от изявлението на служител на КБРК Комисията научи, че съществуват и други документи в това отношение. В действителност отговорът на ПКНР във въпросника в това отношение е непълен и подвеждащ, тъй като ПКНР (КБРК) явно е знаело за съществуването на такива допълнителни документи, както призна КБРК по време на проверката на място.
(394)
ПКНР твърди, че по време на проверката Комисията в действителност не е поискала статистически данни и доклади от банките, които са предоставили заеми на включените в извадката износители през РП. То твърди, че Комисията е поискала само статистическия доклад за 2012 г., предаден на КБРК от Националната банка на Китай, във връзка с което служителят на КБРК е трябвало да направи справка с правните служби поради задължението за поверителност. Това не е вярно. По време на проверката Комисията повтори искането си от въпросника и писменото искане за допълнителна информация да бъдат предоставени статистически данни от всички банки, отпуснали заеми на включените в извадката износители (87).
(395)
ПКНР също така твърди, че посочването на жалбоподателя в жалбата по случая с фината хартия с покритие, в който Комисията установи „въз основа на неблагоприятни изводи“, че държавните търговските банки са действали като публични органи, е „необосновано твърдение, за което липсва контекст по отношение на естеството и наличието на субсидия, предоставена на производителите износители на разглеждания продукт и следователно не може да се счита за достатъчно доказателство“ за наличието на финансово участие на орган на правителството или публичен орган по смисъла на член 11.2 от Споразумението за СИМ. На първо място трябва да се отбележи, че констатациите по случая с фината хартия с покритие не са основани на неблагоприятни изводи, а на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент и не е налице последващо решение, с което да се докаже твърдението на ПКНР, че констатацията на Комисията в това отношение се основава на „неправилна употреба на наличните факти“. Напротив, Комисията направи сходни констатации по отношение на държавните търговски банки в друга антисубсидийна процедура относно внос от Китай, а именно случая със стоманените продукти с органично покритие, а също и други разследващи органи са стигнали до заключението, че китайските държавни търговски банки са публични органи, по-специално Съединените щати в тяхна констатация, потвърдена от Апелативния орган на СТО. (88)
(396)
ПКНР продължи да твърди, че Комисията е поискала определена информация от всички банки, установени в Китай и че не е във възможностите на ПКНР да предостави тази информация за „над 3 800“ банки. Комисията не е съгласна с това твърдение и отново се позовава на писменото искане, в което, след предоставянето на отговорите на въпросника от ПКНР, е ограничила обхвата на поисканата информацията само до банки, в които ПКНР има пряко или непряко участие с акционерен дял (89).
(397)
Също така ПКНР твърди, че в изявлението си Комисията е взела предвид обобщението на въпросните циркуляри от уебсайта на НБК, представени по време на проверката, е невярно, и че това се доказва от параграф 133 от документа за оповестяване на окончателните заключения (повторено в съображение 164 по-горе). Това не е вярно. Съображение 164 не противоречи на съдържанието на извадките от уебсайта. Комисията го взема предвид, но също така използва действителното съдържание на Циркуляра, което всъщност към днешна дата не е оспорено от ПКНР като неточно.
(398)
ПКНР твърди, че Комисията „е извадила някои термини и изрази от контекста им от различни документи“, погрешно е изтълкувала други и се е опитала да ги свърже, за да установи, че ПКНР насърчава сектора на разглеждания продукт или за да установи, че държавните търговски банки са публични органи. ПКНР твърди, че „пълният прочит“ на тези документи (планове, насоки и решения) би показал, че констатациите на Комисията нямат правно основание и не се основават на доказателства. Това не е вярно. Комисията анализира и разгледа всички документи в тяхната цялост, включително посочените в съображение 102, точно по начина, препоръчан от ПКНР.
(399)
Във връзка с Решение № 40 ПКНР твърди, че в документа за оповестяването на окончателните заключения Комисията цитира решението без съответния контекст, „за да изопачи неговия истински смисъл“. Според ПКНР е ясно от други разпоредби на Решение № 40, че то е насочено към увеличаване на използването на възобновяеми енергийни източници, а не към определяне на слънчевите модули и елементи като предмет на бъдеща политика за развитие, както се предполага от Комисията. Не е вярно, че позоваването от страна на Комисията на текста на член V от Решение № 40 е извън контекста. Комисията не оспорва това дали една от целите е била или не е била увеличаване на използването на възобновяеми енергийни източници. Факт е, че в Решение № 40 на Държавния съвет производството на нови видове електроенергия и слънчева енергия са определени като приоритетни сектори и следователно попадат в категорията насърчавани проекти в Каталога с ръководни насоки в областта на промишленото преструктуриране. Като се вземат под внимание членове 17, 18 и 19 от Решение № 40, финансовите институции могат да предоставя заеми на сектори/дружества, които принадлежат към тази категория. Това е ясен знак за това, че фотоволтаичната промишленост, произвеждаща, inter alia, слънчеви модули и елементи, се третира приоритетно.
(400)
ПКНР твърди, че в текста на решението на Държавния съвет от 10 октомври не се споменават слънчеви модули и елементи, или фотоволтаичната промишленост като такава, и че съответно, ако се насърчава фискалната подкрепа, то това е по отношение на целите, свързани с използването на алтернативна енергия, което не оказва въздействие върху производството на модули и елементи като цяло. Комисията не е съгласна с този подход. Трябва да се отбележи, че това решение на Държавния съвет изглежда не цели предимно да насърчава използването на алтернативни енергийни източници. От заглавието му (Решение на Държавния съвет относно ускоряването на създаването и развитието на стратегически нови промишлени сектори), както и от съдържанието (inter alia член 1, параграф 1, член 1, параграф 2 и член 2, параграф 2) става ясно, че целта е да се окаже подкрепа на развитието на определени промишлени сектори (в този случай стратегическите нови промишлени сектори). Това се потвърждава и от факта, че целите, определени в настоящото решение, се отнасят пряко към резултатите и производителността на стратегическите нови промишлени сектори (член 2, параграф 3). Освен това в решението съществува ясна връзка между стратегическите нови промишлени сектори и фотоволтаичната промишленост, която произвежда, inter alia, слънчеви модули и елементи. Първо, няма съмнение, че фотоволтаичната промишленост е част от производството на алтернативна енергия, посочено в член 2 от решението като сектор, който държавата трябва да създаде и да развива. На второ място, включените в извадката производители износители спадат към категорията на високотехнологичните сектори, които са посочени в член 2, параграф 2 от решението. По подобен начин в дванадесетия петилетен план секторът на слънчевата енергия е включен в списъка на стратегическите сектори, а също и дванадесетият петилетен план за соларната фотоволтаична промишленост потвърждава, че решението на Държавния съвет „включва соларната фотоволтаична промишленост в ключовата област на стратегическите нови сектори, които страната ни ще развива в бъдеще“. (90)
(401)
Според ПКНР Комисията се е позовала на средно- и дългосрочния национален научно-технологичен план, но не е успяла да посочи конкретен пример или разпоредба, в които този документ определя високотехнологичните предприятия като включващи предприятията, които произвеждат модули и елементи, или фотоволтаичната промишленост като цяло. Според ПКНР целите на плана са ориентирани единствено към разработването на алтернативни енергийни източници, за да се намали зависимостта от изкопаеми горива. Комисията не е съгласна с този подход. На повечето от разследваните производители износители, включени в извадката, са били издадени сертификати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и на тази основа те се реализирали ползи от субсидиите, предвидени само за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии (напр. освобождаване от данъчно облагане). Включените в извадката износители са използвали един и същ вид индивидуални програми за подкрепа, споменати в този план.
(402)
ПКНР твърди, че изявлението на Комисията, че в Закона на КНР относно научния и технически напредък са изброени редица мерки за подкрепа на стратегически сектори, включително в соларната фотоволтаична промишленост, не се основава на никакви факти и че в този закон не се споменава фотоволтаичната промишленост или стратегическите сектори, съответно няма основание да се твърди, че разглежданият продукт е включен в обхвата му. Това не е вярно. Основанието за това изявление са членове 18 и 34 от този закон. Съгласно член 18 държавата насърчава и дава насоки на финансовите институции в оказването на подкрепа за развитието на промишлените сектори в областта на високите и новите технологии. Съгласно член 34 ориентираните към политиките финансови институции предоставят специална помощ на проектите на предприятия, насърчавани от държавата. Фотоелектрическата промишленост попада в категорията на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, както и в категорията на предприятията, чиито проекти се насърчават от държавата. Освен това член 17 от същия закон обещава политики на преференциално облагане и на дружества, които са ангажирани в проекти, обхванати от националните научно-технологични планове. От съображение 401 по-горе става ясно, че проектите на дружествата във фотоволтаичната промишленост попадат в този обхват. В заключение - има поне три ясни индикации, че фотоволтаичната промишленост и предприятията, които произвеждат и изнасят разглеждания продукт, са включени в обхвата на този закон.
(403)
Също така ПКНР твърди, че Комисията е счела, че плановете, решенията и законите на КНР имат еднакво правно приложение и стойност, а това противоречи на принципите на правното тълкуване, Закона относно нормативната уредба на Китай и на неколкократно изказаните от ПКНР твърдения. Според ПКНР позоваването на общия петилетен план и на специфичния план за фотоволтаичната промишленост няма правна стойност, тъй като не бяха предоставени категорични доказателства, че плановете са правно обвързващи. Това не е вярно, тъй като твърдението на ПКНР, че плановете не са обвързващи, не е подкрепено с други доказателства в преписката. Точно обратното, текстът на плана, предоставен от ПКНР в отговора на въпросника, ясно гласи: „Този план е разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“ (91) ПКНР заяви в коментарите си по отношение на оповестяването на окончателните заключения: „Съгласно Закона относно нормативната уредба на Китай конституцията, законите, административната правна уредба, местното законодателство и правилата съставляват китайското законодателство.“ Тъй като планът се прилага със силата на закон, а ПКНР потвърди, че законите представляват китайското законодателство, Комисията достигна до заключението, че планът действително е правно обвързващ. Според обяснението на ПКНР по време на посещението за проверка, секторните и регионалните петилетни планове произтичат от общ петилетен план, следователно Комисията не е имала основание да третира секторния петилетен план в областта на фотоволтаичната промишленост (2011-2015 г.) по различен начин от общия петилетен план.
(404)
ПКНР цитира „издадените от Комисията насоки за възстановяване“ като пример за подобен правно необвързващ документ в контекста на ЕС. Комисията предполага, че ПКНР се позовава на „Известие на Комисията относно възстановяването на антидъмпингови мита“ (ОВ C 127 от 29.5.2002 г., стр.10). Не е коректно тези насоки да се окачествяват като необвързващи, защото обвързват Комисията дотолкова, доколкото не трябва да нарушават законодателството от по-висок ранг. Комисията установи, че плановете на Китай са правно обвързващи. Дори ако обаче хипотетично допуснем, че това не е така, става ясно, че националните, секторните и регионалните планове, произтичащи фактически от най-високото равнище на управление и определящи държавната политика в областта на икономическото и промишлено развитие, биха имали голяма доказателствена сила по отношение на де факто задължителния характер на заявените от тях цели. Също така обаче е ясно, че правителството би могло да се позове на тях, за да порицае предприятия, които не ги прилагат правилно. Следователно те все пак имат пряка връзка с определянията по отношение на намесата на правителството в икономиката и на издаването на нареждания и контрола, упражняван върху някои промишлени сектори.
3.5.2. Коментари на страните относно преференциалните заеми по политиките, другото финансиране, гаранциите и застраховането.
(405)
ПКНР твърди, че непредоставянето от негова страна на отговори на допълнение А не следва да води до прилагането на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. Според ПКНР, ако Комисията наистина е имала намерение да провери твърденията от жалбата, че държавните китайските банки са публични органи, не е било необходимо да изпълни въпросниците с искания за вътрешни, чувствителни и специфични данни, свързани със сделките по отношение на банките, много от които по никакъв начин не са собственост на правителството. Във връзка с това ПКНР посочи информацията относно индивидуалните заеми, предоставени от банката на включените в извадката производители износители. Комисията отхвърля това твърдение. Целта на информацията, поискана в допълнение А, беше да се провери дали китайските банки са публични органи и дали правителството им възлага задачи и издава нареждания. С изключение на информацията за отделни заеми ПКНР не посочи коя друга поискана информация е счело за неподходяща за целта.
(406)
Следва да се припомни, че въпросите в допълнение А се отнасяха до информация за собствеността на банките, за състава на съвета на директорите и съвета на акционерите, протоколите от заседания на акционерите/директорите, връзките на висшето ръководство с държавните органи, секторната разбивка на заемите, политиките на кредитиране и оценката на риска по отношение на заемите, предоставени на съдействащите производители износители. ПКНР твърди, че по отношение на констатациите относно публичните органи такова искане е „явно неоснователно“, а обхватът на исканата информация е твърде общ. Също така ПКНР твърди, че определянето на „праг“ за това дали предприятието е или не е публичен орган трябва да става преди тази информация дори да бъде поискана. Комисията не е на това мнение. С оглед на високите стандарти, определени от АО на СТО от доклад DS 379 (92), цялата поискана информация е необходима, включително констатациите относно степента на участие на правителството във финансовата система. Например, ако се установят възлагане и нареждане за дадени субекти в съчетание с индикации за правителствена намеса, това е доказателство за нетърговски начин на действие. Във всеки случай, следва да се отбележи, че след като беше оказано съдействие от страна на включените в извадката производители износители, Комисията реши да ограничи изискваната информация по отношение на заемите до тези предприятия и не е правила никакви изводи въз основа на непредоставянето от страна на ПКНР на друга информация относно индивидуалните заеми, която първоначално е била поискана. Въпреки това всички останали искания за информация са останали валидни по отношение на разследването. Що се отнася до твърдението на ПКНР, че то не е могло да предостави част от информацията, посочена в допълнение А, трябва да се отбележи, че ПКНР е отказало да представи допълнение А в неговата цялост, с изключение на информацията за няколко банки. Като беше взето предвид горепосоченото, се стигна до заключението, че ПКНР не е предоставило остатъка от поисканата информация в рамките на разумен период от време.
(407)
Като се позова на доклада на Апелативния орган на СТО относно случая „Съединени щати - горещо валцувана стомана“ (параграф 99) (93), ПКНР изказа твърдението, че не разполага с практическата възможност да отговори на „неразумните“ искания на Комисията за информация и че неспособността на Комисията да се справи с този въпрос и да обвърже различните искания с фактическото определяне, към което те се отнасят, означава, че Комисията не е действала добросъвестно. Въпреки че въпросният случай се отнася до оказаното съдействие от страна на износителите в антидъмпингова процедура, Комисията е съгласна, че по отношение на въпросниците за правителството в процедура за изравнителни мита съществува необходимост от установяване на баланс между необходимата информация и практическата възможност на респондента да отговори. Този баланс обаче трябва да се постигне в контекста на всички факти. Определянията по отношение на статута на държавните банки в Китай като публични органи вече бяха направени в процедурите относно фината хартия с покритие и стоманените продукти с органично покритие и в този случай жалбоподателят представи достатъчно prima facie доказателства, показващи, че държавните банки са продължили да бъдат публични органи. Поради това ПКНР трябваше да очаква искане за много фактически данни, ако искаше да обори това твърдение. За съжаление ПКНР продължи да твърди, например, че е разполагало с малко или никаква информация за банките като държавна собственост (важен фактор в определянето на публичен орган), което показва, че не е направило всичко в рамките на възможностите си, съответно е отказало достъп до необходимата информация. Това е пример за „ограничените обстоятелства“, при които се прилага член 12.7 от Споразумението за СИМ (съгласно доклада на специалната група на СТО (94)). Освен това, макар Комисията да знаеше, че нейните искания за информация по необходимост бяха доста големи, сътрудничеството е двустранен процес, а първоначалната реакция на ПКНР беше просто да поиска обяснение относно фактическите определяния, с които са свързани тези искания (нещо, което не може да бъде определено предварително), вместо да предложи начини, по които исканията за информация да бъдат отправени по разумен начин.
(408)
Относно проверката на Шахайската банка ПКНР твърди, че неосъществената проверка не е достатъчна причина да се прилагат наличните факти и че във всеки случай Комисията носи вина, че проверката не се е състояла. В отговор Комисията отбелязва, че фактическата ситуация по отношение на посещението за проверка на Шахайската банка е описана в параграфи 111 и 112 от документа за оповестяване на окончателните заключения (повторени в съображения 143 и 144 по-горе). Нямаше промяна във фактическата ситуация по отношение на тази проверка, съответно Комисията не е съгласна с тълкуването на тези факти от ПКНР и продължава да твърди, че е положила всички възможни усилия за провеждане на проверката, но това не беше възможно поради възпрепятстването от страна на ПКНР. ПКНР се позовава на доклада на специалната група на СТО (95), който излезе със заключението, че липсата на проверка на място не изчерпва всички възможности на проверката на документите. В настоящото разследване обаче ПКНР информира Комисията за наличието на възможност за проверка на банката един работен ден преди проверката на ПКНР да започне (след вече удължен срок за такова потвърждение), като по този начин изключи каквато и да е възможност за проверка на място, тъй като организацията вече беше приключила и промени не бяха възможни. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че ПКНР не е действало в рамките на възможностите си, а Комисията не смята, че проверките при посещение на място са могли да бъдат заменени по какъвто и да е друг начин.
(409)
ПКНР твърди, че Комисията не може да пренебрегне информацията, предоставена от Банка HuaXia по отношение на нейната структура на собствеността на основание, че тя не е „изрядна във всяко отношение“. Комисията отбелязва, че причината за отказа да приеме тази информация не е това, че не е била изрядна във всяко отношение. Както вече бе обяснено в съображение 147 по-горе, Банка HuaXia не разкри никаква информация относно държавната собственост до посещението за проверка, въпреки че тя беше поискана от Комисията още в първоначалния въпросник. След като Комисията изтъкна, че Банка HuaXia има някои държавни акционери, банката представи печатна информация от неизвестен източник, която освен това беше в противоречие с информацията по преписката. Не беше възможно да се приеме такава информация.
(410)
По отношение на решението на Банка HuaXia да предостави само някои от оценките на кредитоспособността, както е посочено в съображение 148 по-горе, ПКНР твърди, че Комисията е получила разумно обяснение на причините, поради които не е било възможно другите оценки да бъдат предоставени. Комисията не е съгласна с това твърдение. Тъй като беше ясно посочено в писмото, предхождащо проверката, че тези документи ще бъдат проверени при посещението за проверка, обяснението, че „двата доклада за оценка на риска са възложени на други клонове на банката и отговорните служители не са на разположение в момента“ не беше задоволително. Освен това ПКНР изказа твърдението, присъстващо и в другите му коментари, че информацията не е предоставена поради поверителността на информацията на клиентите. Комисията отбелязва, че съществуват разпоредби за третирането на поверителна информация в нейните разследвания във връзка с налагането на изравнителни мита (96), както и че повечето от исканията на Комисията по този и по други въпроси са били да инспектира, а не да копира тази информация. Във всеки случай Комисията отбелязва, че строгото прилагане на принципа за „поверителност на информацията на клиентите“ може да направи проверката на много необходима информация в разследванията във връзка с налагането на изравнителни мита невъзможна. В такива ситуации е невъзможно да се сверят отговорите на износителя на много въпроси и да се направят проверки на случаен принцип на получателите по някои програми в случаите, в които не беше оказано съдействие от страна на износителите или когато разследването е проведено на базата на агрегиране.
(411)
ПКНР твърди, че EXIM Bank е оказала пълно съдействие на разследването, като някои документи, поискани от Комисията, не са могли да бъдат предоставени поради правилата на вътрешната политика, държавната тайна, поверителност или други закони. Следователно непредоставянето на тези документи не може да доведе до използване на наличните факти. В съответствие със Закона за търговските банки не е било възможно тези документи да бъдат предоставени от служителите на EXIM Bank по време на проверката. В това отношение и противно на предположението на Комисията основният регламент и Споразумението за СИМ не могат да заменят законодателството на КНР. Също така ПКНР твърди, че въпросите относно партийната принадлежност на висшите служители нямат отношение към темата и са неприемливи за ПКНР. Комисията не е съгласна с това твърдение. Докато правилата на СТО (на които в голяма степен се основава основният регламент на ЕС) не могат да „заменят“ националното законодателство, това не изключва формулирането на изводи от Комисията, когато е ясно, че това национално законодателство възпрепятства разумните искания за информация. Освен това EXIM Bank предостави някои отговори в попълненото от нея допълнение А, но отказа да посочи източника им или да представи друг вид доказателства в подкрепа на почти цялата тази информация. Следователно информацията има стойността единствено на устно изявление, неподкрепено от проверени документи в писмен вид. Ако това се счита за приемлива практика, EXIM Bank може да предостави практически всякаква информация, а разследващият орган трябва да я приема без възможност да провери нейната достоверност.
Въпросите за партийната принадлежност и структурните единици на ККП в рамките на EXIM Bank (и на всяка друга банка в това отношение) са от съществено значение за целите на определянето на степента на държавна намеса в управлението на банките, с оглед на специфичната роля на ККП съгласно Конституцията на КНР. В допълнение към основанията за такива въпроси, които Комисията посочва в съображение 151 по-горе, следва да се отбележи също, че в съответствие с устава на ККП от всички организации, включително частните търговски предприятия, се изисква да създадат „първични партийни структури“, ако в предприятието работят поне трима членове на партията. Тези структуригарантират и следят за прилагането на принципите и политиките на партията и държавата, и оказват подкрепа на събранието на акционерите, на съвета на директорите, надзорния съвет, и лицата на ръководни длъжности при упражняването на техните функции и правомощия в съответствие със закона. (97) Дружественото право на КНР също така задължава всички дружества в Китай да създадат структури на ККП в рамките на тяхната организационна структура, за да изпълняват дейността на ККП (98).Следователно ККП е явно свързана с дейността на ПКНР и с функционирането на всички видове предприятия и институции в Китай; следователно в това отношение има основание да се задават въпроси относно партийната принадлежност.
(412)
Относно проверката на КБР ПКНР изказа същото твърдение във връзка с въпросите за партийната принадлежност на управленските кадри и ролята на ККП в банката. В това отношение Комисията се позовава на основанията, изложени в съображения 151 и 411 по-горе. Също така ПКНР твърди, че КБР не е предоставила поисканите доклади за оценка на кредитния риск поради причини, свързани с поверителността, и че тя е предоставила образец на кредитния рейтинг, както и конкретен пример за оценка на кредитния риск със заличено наименование на дружеството. Следва да се отбележи, че образецът за кредитен рейтинг и кредитният рейтинг на неизвестно дружество в неизвестен сектор не е доказателството за оценка на кредитния риск на един от включените в извадката износители, което е поискала Комисията. По отношение на въпросите, свързани с поверителността, Комисията се позовава на обяснението в съображение 410.
(413)
ПКНР твърди, че констатацията на Комисията, че държавните търговски банки са публични органи, не съответства на член 1.1 от Споразумението за СИМ, тъй като Комисията не е основала своето определяне на факти и не е представила мотивиран и адекватен анализ на определянето, че участието на правителството в китайския финансов сектор е толкова значително, че банките са длъжни да прилагат преференциални политики. Комисията категорично отхвърли това твърдение. Независимата информация, посочена в съображения 162-168, показва, че банките изпълняват преференциалните политики и това е видно и от няколкото китайски плана, законодателни актове и политически документи, посочени в съображение 102 по-горе. Комисията разгледа, анализира и посочи редица документи от независими международни организации, като СТО, Световната банка, МВФ и ОИСР, и всички те явно стигат до заключението, че китайският банков сектор е силно повлиян от държавната намеса, по-специално по отношение на привилегированите получатели на заеми и определянето на лихвените проценти.
(414)
ПКНР оспорва доколко подходящи са някои документи, използвани като най-добрите налични факти, на които Комисията се позовава във връзка с определянето на публичен орган в контекста на държавните търговски банки. Като предварителна забележка следва да се посочи, че Комисията трябваше да използва най-добрите налични факти единствено поради липсата на съдействие от страна на ПКНР и отказа му да представи исканата информация.
(415)
ПКНР заяви, че докладът от изследването на Deutsche Bank (DB), който Комисията цитира в съображение 161, описва предишно положение в Китай и не представлява положителна основа за оценка на китайския банков сектор 7 години по-късно. На първо място, ПКНР греши, като твърди, че докладът предлага основа за оценка на положението „7 години по-късно“. Докладът е от 2007 г. и РП, който представлява съответният период за оценката на банковия сектор в Китай за целите на настоящата процедура, започва през 2011 г. Следователно докладът се отнася до ситуация 4 години преди съответния период. На второ място, докладът на DB не е единственият документ, на който Комисията разчита в констатациите си, а само отправна точка на анализа на Комисията на китайския банков сектор и по-специално структурата на собствеността в него. На трето място, останалата информация, на която Комисията се позова с цел установяване на структурата на собствеността в китайския банков сектор (доклади и работни документи на СТО, МВФ и ОИСР), е в съответствие с констатациите от доклада на DB. В този контекст трябва да се отбележи, че ПКНР предостави само една минимална част от многократно поисканата в това отношение информация и в действителност не оспори констатациите на Комисията за дела на държавната собственост в банковия сектор и държавната намеса в банковата система на фактическа основа.
(416)
ПКНР оспорва и позоваването от страна на Комисията на доклада на СТО от 2012 г. „Преглед на търговската политика“ с твърдението, че изявлението, че „няма много промени в пазарната структура на китайския банков сектор“ е направено в сравнение с периода на предходния преглед през 2010 г. Комисията не отхвърля това твърдение. Комисията, в своя документ за оповестяване на окончателните заключения, цитира докладите на СТО относно прегледа на търговската политика от 2010 г. и 2012 г. в същото съображение 161, за да покаже, че за период от две години много малко се е променило. В доклада от 2010 г. се посочва, че „високата степен на държавна собственост е друга забележителна характеристика на финансовия сектор в Китай“, а в този от 2012 г. се потвърждава, че в това отношение почти няма промяна. ПКНР също цитира доклада от 2012 г. и въз основа на тези цитати твърди, че докладът е в противоречие с оценката на Комисията в съображение 161 по-горе. Това твърдение беше отхвърлено. Никой от цитатите от доклада, представени в коментарите на ПКНР относно оповестяването на окончателните заключения, не противоречи или дори поставя под въпрос оценката на Комисията в съображение 161.
(417)
ПКНР също така твърди, че за констатациите на Комисията в съображение 162 по-горе липсват категорични доказателства, защото Комисията (в допълнение към доклада на DB и прегледа на търговската политика на СТО, разгледани в съображенията по-горе) „се позовава само на доклада на Световната банка и икономическото проучване и др., но не представя мотивирано и адекватно разяснение в подкрепа на своите констатации“. Това твърдение беше отхвърлено. В това отношение следва да се отбележи, че докладът на Световната банка, inter alia, гласи следното: „Въпреки впечатляващия напредък в реформирането и разширяването на финансовия сектор през последните три десетилетия финансовата система на Китай остава потисната и страда от ключови структурни дисбаланси. Настоящата система, характеризираща се с доминиращото положение на държавните банки, силна държавна намеса, както и продължаващ контрол върху лихвените проценти, е забележително успешна в мобилизирането на икономиите и разпределянето на капитал между стратегически сектори по време на китайския икономически бум“, или „Успоредно с това прекият и непрекият контрол на финансовите институции следва да дават предимство на пазарно обусловени договорености в условията на равнопоставеност. Това означава независима централна банка, която осъществява дейност в отворен пазар и използва лихвени проценти, а не таван за кредитиране, за да управлява ликвидността. Търговските банки биха използвали търговски принципи и анализ на кредитоспособността, а не биха следвали инструкциите на правителството, за да насочват заеми“ и „Държавното управление на всички равнища е тясно ангажирано в търговската дейност на финансовите институции, или чрез притежаването на акции, или чрез оказване на непряко влияние, основно защото е силно зависимо от използването на търговски банкови кредити за политически цели“. Икономическо проучване на ОИСР от 2010 г. относно Китай описва политиките на НБК относно минималния праг на кредитния лихвен процент и тавана на депозитите като пречка за банките да оценяват риска правилно и като мярка с обратен ефект за конкуренцията в банковия сектор и посочва, че целта е да се гарантира рентабилността на преобладаващо държавния банков сектор.
(418)
ПКНР също така твърди, че определянето на Комисията, че НБК е свързана и оказва влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки, не се основава на надлежна обосновка и на доказателства. В това отношение ПКНР заяви, че Комисията е следвало да знае, че през юли 2013 г. минималния праг на кредитния лихвен процент е бил премахнат. На първо място трябва да бъде отбелязано, че Комисията не е анализирала положението на банковия пазар в Китай през юли 2013 г., тъй като то не е било предмет на настоящото разследване. Второ, твърдението, че определянето на Комисията не се основава на надлежна обосновка и на доказателства, е невярно. В съответните циркулярни писма се посочва ясно, че НБК определя праговете на кредитните лихвени проценти, както и на лихвите върху депозитите. И трето, икономическото проучване на ОИСР относно Китай 2010 г., цитирано в съображение 162 по-горе също потвърждава съществуването на такива прагове.
(419)
ПКНР твърди, че „Комисията е знаела, че циркулярните писма, включително тези от 8 юни и 8 юли 2012 г., издадени след констатациите, свързани с фината хартия с покритие, са променили практиката по отношение на лихвения процент в значителна степен“. Това е невярно. Комисията не е могла да установи дали или как точно практиката се е променила, тъй като ПКНР е отказало да предостави тези циркулярни писма. Дори и резюметата от уебсайтовете на НБК, представени по време на проверката, по отношение на които ПКНР неправилно твърди, че са били изцяло пренебрегнати от Комисията, потвърждават, че такива прагове все още съществуват.
(420)
ПКНР също така твърди, че „Комисията явно не е основала констатацията си на действителните „налични факти“, като тя противоречи на историческите данни, с които Комисията разполага, а вместо това е задължила ПКНР да докаже, че положението, подложено на проверка по време на процедурата относно стоманените продукти с органично покритие, се е променило“. Предвид обяснението в съображения 415-419 по-горе става ясно, че това твърдение е невярно. Няма налични факти в преписката, които да са в противоречие с констатациите на Комисията, а те не се основават само на историческите данни, а на категорични доказателства въз основа на цялата информация, която е от значение за разследвания период.
(421)
ПКНР твърди, че четирите твърдения на Комисията в съображение 166 по-горе са неверни и не се основават на подходящата правна оценка. ПКНР твърди, че позоваването на член 34 от Закона за търговските банки, в който се посочва, че банките „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика“ е напълно неутрално. Не е ясно какво има предвид ПКНР с термина „неутрално“, но според плановете, документите за политиката и закона, цитирани в съображение 102 по-горе, развитието на ФВ промишлеността и на финансовата и друга подкрепа за нея изглежда е една от нуждите на националната икономика в Китай. В контекста на финансовата подкрепа, насърчавана и изразена в тези документи, става ясно, че банките следва да подкрепят дружествата, принадлежащи към ФВ промишлеността. Относно констатацията, че банките са предмет на правни норми, които изискват от тях да кредитират насърчавани проекти, до която Комисията е достигнала въз основа на формулировката на Решение № 40 на Държавния съвет, ПКНР твърди, че „е напълно неточна“, тъй като в решението не се изтъква или посочва, че соларната промишленост е насърчаван проект. Това твърдение също не е вярно. От съображение 399 по-горе става ясно, че соларната промишленост попада в категорията на насърчаваните промишлени сектори/проекти. ПКНР изказа подобно твърдение относно Закона на КНР за научния и технологичен напредък и констатацията на Комисията, че то изисква банките да дават приоритет на развитието на секторите на високите и новите технологии и че включените в извадката производители попадат в категорията на високите технологии. Според ПКНР Комисията не е извършила никакъв правен анализ на това дали соларната промишленост с производството на модули и елементи, описано като високотехнологичен сектор, попада в обхвата на същия закон. Това не е вярно. Комисията направи ясна връзка между категорията на високотехнологичните сектори и соларната промишленост, произвеждаща модули и елементи. Това е подробно обяснено в съображение 402 по-горе.
(422)
ПКНР заяви, че изявлението на Комисията, че държавното участие в китайския финансов сектор е значително и продължава, не е подкрепено с категорични доказателства. ПКНР оспори доказателствата, цитирани от Комисията и заяви, че докладът на МВФ от 2009 г., в който се подчертава липсата на либерализация на лихвените проценти, не е от значение, тъй като в Китай лихвените проценти са напълно либерализирани. Това не е вярно. Доказателствата по преписката потвърждават, че либерализацията на лихвените проценти в Китай не е завършена, а това бе потвърдено и от служители на НБК, присъствали по време на посещението за проверка. По отношение на доклада на МВФ за Китай от 2010 г., на който се позовава Комисията, ПКНР твърди, че Комисията напълно е пренебрегнала констатациите на МВФ относно либерализацията на финансовия сектор. Това не е вярно. Комисията не е пренебрегнала съответните констатации на МВФ в този доклад, които имат отношение към случая. Констатациите на МВФ, които ПКНР посочва в коментарите си, не противоречат на нито една от констатациите на Комисията относно участието на държавата в китайския финансов сектор и със сигурност не и по отношение на държавната собственост или политиката по отношение на лихвените проценти за заеми и депозити. Фактът, че в доклада се посочва, че е постигнат напредък през последните години в развитието на по-пазарно ориентирана финансова система в Китай не означава, че според доклада в Китай действително има пазарно ориентирана финансова система. По отношение на проучванията на ОИСР, цитирани от Комисията ПКНР твърди, че не може да се заключи, че в Китай банките не са независими въз основа „на едно изречение, което изключва значителния напредък по отношение на либерализирането на банковия сектор“. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че Комисията изобщо не е основала заключението си на „едно изречение“, а както се вижда в горепосочения текст, на няколко документа, събрани от независими международни организации.
(423)
ПКНР твърди, че анализът на Комисията във връзка с определянето на публичен орган е напълно погрешен, а заключението ѝ в съображение 168 по-горе не съответства на тълкуването на АО на СТО на понятието публичен орган в случая „Окончателни антидъмпингови и изравнителни мита върху някои продукти от Китай“. Един производител износител твърди също така, че логиката на разсъждение на Комисията относно определянето на публичен орган е „неправилна от правна гледна точка“. ПКНР твърди, че Комисията не е успяла да установи, че държавните търговски банки притежават, са оправомощени да прилагат и упражняват изпълнителна власт, както и не е установила i) че въпросните функции, за които се твърди, че се изпълняват от държавните търговски банки, са тези, изпълнявани от правителството като цяло, тоест са функции на правителството поначало, ii) общите характеристики между държавните търговски банки и правителството, освен акционерното участие, което също не е установено за всички държавни търговски банки; и iii) че всички държавни търговски банки разполагат с необходимата власт на ниво правителство, за да могат да я упражняват, или са им били дадени правомощия да изпълняват съответните правителствени функции. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Комисията се позовава на своя анализ на този въпрос в съображения 158 - 167. Кредитирането се споменава в определението за субсидия съгласно член 3.1, буква а), подточка i) от основния регламент като функция на правителството. В настоящото разследване държавните банки получават инструкции чрез изисквания, планове и други документи на политиката да насърчават определени сектори, включително ФВ сектора. Въз основа на наличните данни се стигна до заключението, че съществува значителна правителствена собственост на банките в Китай и че правителството упражнява значителен контрол върху държавните търговски банки. Тъй като ПКНР не предостави исканата информация за дела на държавната собственост във всички държавни търговски банки в Китай, Комисията направи констатациите си въз основа на наличните факти. Комисията следователно заключава, че държавните търговски банки действат като държавен орган, който изпълнява публични функции, като провеждат политиките на ПКНР за преференциално кредитиране на определени сектори.
(424)
Също така ПКНР твърди, че Комисията не е установила нареждане или възлагане по отношение на частните банки в Китай и по-специално, че Комисията не е установила, че ПКНР е делегирало или наредило, или възложило отговорност, или дало власт на частните банки и държавните търговски банки да предоставят преференциални заеми. Комисията отхвърля това твърдение. Както е обяснено в съображения 170-173, в Китай съществува правителствена политика на предоставяне на подкрепа на ФВ промишлеността чрез преференциално кредитиране. Частните банки са задължени да изпълняват тази правителствена политика. Посредством Закона за търговските банки ПКНР задължи всички банки в Китай да „отпускат заеми съобразно нуждите на националната икономика и социалното развитие и в съответствие с държавната промишлена политика“. Тази необходимост и държавните промишлени политики са, inter alia, включени в различни планове и документи на политиката, а предоставянето на преференциално финансиране на избрани сектори, включително на ФВ сектора, е една от тях. Също така ПКНР твърди, че съответният член от Закона за търговските банки е бил изваден от контекста и не показва ясно наличието на делегиране или нареждане, възлагане на отговорност или упражняване на власт от страна на ПКНР върху която и да е търговска банка. Комисията не е съгласна, че член 34 е изваден от контекста, както вече беше обяснено в съображение 390 по-горе, и счита, че неговият текст представлява ясно правно обвързващо указание за всички банки в Китай. Комисията също така не е съгласна с твърдението на ПКНР, че документите, предвиждащи преференциалното кредитиране на ФВ промишлеността, посочени в съображение 102, са „неадекватно правно основание“. Това е подробно обяснено в съображения 399-403 по-горе.
(425)
Един производител износител твърди, че Комисията не е доказала, че чуждестранните банки в Китай са обект на нареждане и възлагане от страна на ПКНР. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Комисията е доказала нареждане и възлагане за всички частни банки в Китай (inter alia съображения 169-172 и 424 по-горе), а банките, които са чуждестранна собственост, също се намират в тази категория.
(426)
Във връзка с определянето на възлагането и нареждането ПКНР също така твърди, че Комисията е направила заключения въз основа на оценката на кредитния риск на един от включените в извадката износители, предоставена от една банка, и ги е приложила към всички банки в Китай, като по този начин е използвала неблагоприятни изводи. Следва да се отбележи, че ПКНР, както и банките, са отказали да предоставят оценки на кредитния риск на други включени в извадката производители износители. Тъй като Комисията беше принудена да приложи наличните факти в това отношение, а оценката на кредитния риск, упомената по-горе, представлява най-добрите налични факти, Комисията частично направи своите заключения въз основа на въпросния документ. Отново се изтъква обаче, че заключенията са направени въз основа на налични факти, а не на неблагоприятни изводи.
(427)
ПКНР възрази на оценката на Комисията за изкривяването на китайския финансов пазар, „тъй като тя е правно необоснована“. ПКНР заяви, че няма доказателства, отнасящи се до РП, които биха показали, че държавните търговски банки представляват 2/3 от китайския финансов пазар. Комисията отхвърли това твърдение. При липсата на информация относно собствеността в банковия сектор, която беше поискана многократно, но не беше представена от ПКНР, Комисията приложи наличните факти. В това отношение Комисията се позова на доклада на DB, в който се посочва, че държавните търговски банки представляват над 2/3 от китайския финансов пазар. Това допълнително сочат и доказателствата от документите на СТО, МВФ, ОИСР и Световната банка, които потвърждават, че участието на държавата в китайския банков сектор не се е променило значително през РП. Също така ПКНР твърди, че изявлението на Комисията относно лихвените проценти, (а именно, че банките са задължени да спазват ограниченията, наложени от НБК) е невярно, защото минималният праг на кредитния лихвен процент е напълно премахнат. Това не е вярно. Действително в коментарите си ПКНР твърди, че минималният праг на кредитния лихвен процент е премахнат през юли 2013 г., но това е повече от една година след края на РП. Също така е факт, че таваните на лихвените проценти върху депозитите все още са в сила. Поради това констатацията на Комисията, че банките не са напълно свободни да определят условията за отпускане на заемите (поне по отношение на РП) е вярна и подкрепена с доказателствата от преписката. ПКНР оспори също така констатациите на Комисията в съображения 183-188 въз основа на твърдението, че няколко планове, документи на политиката и закони, цитирани от Комисията, не са от значение за случая. Комисията не е съгласна с това твърдение и се позовава на съображения 399-403 по-горе, в които обяснява защо тези документи са от значение за тези констатации.
ПКНР също така заяви, че констатацията на Комисията, че на някои банки е предоставен достъп до резервите в чуждестранна валута (SAFE) е немотивирана, тъй като доказателствата, на които се позовава Комисията посочват единствено EXIM Bank и КБР, и обясни, че заемите, предоставяни от тези резерви, се дават само на държавните предприятия. Комисията не е съгласна с това твърдение. В доказателствата се твърди единствено, че когато тази програма е започнала, тя е била достъпна първоначално само за EXIM Bank и КБР, но също се споменава и голям заем, отпуснат от НБК, което показва, че първоначалното ограничение е премахнато. Също така твърдението, че в доказателствата „се посочва ясно, че заемите се отпускат само на държавно предприятие като Sinopec“ не е точно. В тях се заявява, че се дава приоритет на големите държавни предприятия, но не се посочва, че отпускането на такива заеми е ограничено до тях. И във всеки случай, предвид размера на EXIM Bank и КБР, и тяхното въздействие върху финансовия пазар в Китай, дори ако програмата беше ограничена до тях, това би означавало значително изкривяване на финансовите пазари като цяло.
(428)
Също така ПКНР твърди, че Комисията не е установила специфичност по отношение на преференциалното кредитиране и нейният анализ на специфичността е правно непоследователен, тъй като тя не е установила дали Решение № 40 се отнася до проекти или промишлени сектори. ПКНР посочва факта, че „в Решение № 40 е предвиден изключително широк кръг от икономически сектори, като този документ не ограничава изрично достъпа до предполагаемата субсидия до определени предприятия, както трябва да се установи съгласно съдебната практика на СТО“. Комисията отхвърля това твърдение. Във връзка с „насърчаваните проекти“ се припомня, че те обхващат само определени дейности в рамките на ограничен брой промишлени сектори и поради това тази категоризация, включваща единствено съвкупност от предприятия в Китай, не може да се счита, че е от общ характер и неспецифична. Комисията счете, че това е най-естественото тълкуване при липсата на каквото и да е обяснение (и подкрепящи документи) за начина, по който ПКНР точно е прилагало понятието „ФВ промишленост“, например за целите на Решение 40 и свързания с него Каталог с насоки в областта на промишленото преструктуриране. Освен това, както е обяснено в съображение 102 по-горе, ФВ промишлеността също спада към категорията на стратегическите сектори, както е определено от дванадесетия петилетен план и на тази основа се ползва с достъп до преференциално финансиране, което става ясно от цитатите от различните планови документи и документи на политиката, и законите, посочени в същото съображение.
(429)
Също така ПКНР твърди, че Комисията не е установила съществуването на полза във връзка с преференциалното кредитиране, тъй като използването на външна референтна стойност за целите на установяване на полза не е било подкрепено от констатациите на Комисията. Според ПКНР Комисията не е имала основание да прилага кредитния рейтинг „ВВ“, тъй като тя не е предоставила никакви доказателства, че е по-вероятно този рейтинг да не е изкривен в сравнение с всеки друг рейтинг и неговото прилагане „отразява недопустимите неблагоприятни изводи, направени в нарушение на член 12.7 от Споразумението за СИМ“. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. С оглед на нарушенията и липсата на достатъчна кредитоспособност или оценка на риска, свързан с включените в извадката производители износители от страна на банките кредитори, Комисията няма как да е взела предвид кредитния рейтинг (ако са имали такъв) на отделните производители износители като точна информация. Рейтингът BB в този случай не е неблагоприятен извод, а благоприятства производителите износители, защото е най-добрият подобен рейтинг на пазара (рейтинг на облигациите в клас спекулативен).
(430)
Жалбоподателят твърди, че Комисията е трябвало да използва по-малко благоприятен кредитен рейтинг от BB за определяне на референтната стойност за някои производители износители, които са били в особено затруднено финансово положение. Поради причините, посочени в съображение 429 по-горе, Комисията счете, че рейтингът BB (рейтинг на облигациите в клас спекулативен) отразява правилно финансовото положение на включените в извадката производители износители по време на РП.
(431)
Жалбоподателят също така поиска Комисията да оповести изчисляването на надценката при заемите в китайска валута. Комисията обясни методологията в параграф 169 от документа за оповестяване на окончателните заключения (повторен в съображение 198 по-горе). В съответствие с методологията, използвана в процедурите за фина хартия с покритие и стоманени продукти с органично покритие, Комисията коригира китайските лихвени проценти като добави лихвения спред между облигациите с най-висок рейтинг и облигациите с рейтинг BB, които са се търгували на пазара по време на РП.
(432)
Един производител вносител твърди, че за да установи ползата от преференциалното кредитиране Комисията би трябвало да сравнява нивата на кредитиране на „облагодетелстваните“ сектори с тези на „необлагодетелстваните“. С оглед на анализа на Комисията на финансовия пазар (съображения 181-185), това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Като се вземат предвид установените изкривявания, се счита, че лихвените проценти на китайския финансов пазар са ненадеждни.
(433)
Също така ПКНР твърди, че по отношение на заемите в евро и долари Комисията не следва да прибягва до външна референтна стойност, тъй като един от ключовите елементи, върху които Комисията е основала своя анализ на изкривяването, т.е. ограниченията на лихвените проценти за НБК, не съществува за такива заеми. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Ограниченията на НБК върху лихвените проценти са само един от ключовите елементи, които Комисията използва в своя анализ на китайския финансов пазар. Както се обяснява в съображения 180-184 по-горе, съществуват редица други изкривявания, които сами по себе си обуславят използването на външна референтна стойност и за заемите в евро и долари.
(434)
Няколко износители и ПКНР твърдят, че споразуменията между износителите и някои държавни банки (наричани „споразуменията“ в настоящата точка), не съответстват на кредитни линии и не представляват финансово участие, защото не включват задължение или ангажимент от страна на банката да осигури бъдещо финансиране при конкретни условия. Те също така се позовават на заключенията на специалната група „ЕО - въздухоплавателни средства“, в които се казва, че „само възможността“ правителството да може да прехвърля средства въз основа на изпълнението на предварително определено условие не е достатъчна, за да докаже наличието на финансово участие. Те отбелязаха становището на комитета, че договорното споразумение следва „само по себе си да претендира и да е в състояние да води до полза за получателя, която е отделна и независима от ползата, която може да се реализира от всеки бъдещ трансфер на средства.“
(435)
По отношение на констатациите на специалната група „ЕО - въздухоплавателни средства“ Комисията отбелязва, че те не са изчерпателни по отношение на обхвата на кредитните линии или други подобни споразумения, и в този случай не са обвързващи за тълкуването на основния регламент от Комисията. Независимо от това Комисията е съгласна със заключенията на специалната група, но не и с прилагането на тези заключения към настоящото разследване от страна на ПКНР. При нормални обстоятелства споразуменията предвиждат държавните банки да отпускат заеми до необходимата сума, понякога във връзка с възможни подобрения в производителността на въпросното дружество. Затова текстът на споразуменията от една страна може да съдържа по-малко ясни или автоматично произтичащи от тях задължения по отношение на условията за бъдещо кредитиране в сравнение със задълженията, предвидени в някои видове споразумения за кредитни линии. Понякога те се допълват от отделни споразумения за кредитиране. Беше отбелязано обаче, че заемите по тези споразумения обикновено се отпускат при подобни или почти идентични условия. От друга страна, споразуменията съдържат известен брой разпоредби, които значително надхвърлят обичайния текст на споразуменията за кредитна линия и които създават механизъм за гарантирана подкрепа от страна на въпросната банка. Комисията смята, че в такъв случай писмените разпоредби на споразуменията не са непременно окончателни, тъй като „задължения“ или „ангажименти“ за прехвърляне на средства могат да възникнат в писмена или друга форма и че тяхното съществуване следва да се определя въз основа на всички регистрирани факти.
(436)
Въз основа на посоченото точно естество на ангажиментите или задълженията на държавните банки в рамките на споразуменията зависи от:
а)
Текста на споразуменията: Комисията отбелязва, че разпоредбите в повечето значими споразумения, в които участват големи държавни банки и по-специално производители износители, са като цяло подобни. Споразуменията установяват тясна връзка между банката и износителя по отношение на прехвърлянето на средства. Те предвиждат прехвърлянето на необходимата сума, понякога след изпълнението на определени условия, свързани с производителността и кредитния рейтинг. Споразуменията дават право на предприятието на „благоприятно третиране“, когато кандидатства за заем, в сравнение с предприятията, които не са сключили такова споразумение. Някои от сумите на потенциалното финансиране са огромни в сравнение с годишния оборот на предприятието. Размерът на заемите, обещани на включените в извадката износители, представлява над три пъти размера на годишния им оборот. Освен това споразуменията предвиждат банката да окаже значителна подкрепа за развитието на въпросното дружество. Споменават се „дългосрочно стабилно стратегическо партньорство“ между банката и дружеството, „приоритет“, който банката осигурява за ключовите строителни проекти на дружеството, като предлага „дългосрочна стабилна финансова подкрепа на дружеството по отношение на придобиването и реорганизирането на неговите активи, цялостното изграждане на всяка негова структурна единица, както и проект за техническо подобрение, проект Go Global и други дейности…“, а също и като съдейства на дружеството да „определи средно- и дългосрочно планиране в съответствие с предимствата му в съответната област, в институционален контекст и с оглед на производителността.“ В споразуменията също се споменава, че те следва да съблюдават националната макроикономическа и промишлена политика. Следователно изглежда, че стратегическата подкрепа, предоставена на дружеството, в съчетание с „благоприятното третиране“, предвидено в споразуменията, увеличават възможността дружеството автоматично да получи правото да тегли заеми по споразуменията.
б)
Естество и цели на заемодателите: Заемодателите са държавни банки, за които е установено, че са публични органи или други банки, за които е установено, че има нареждане и възлагане от страна на правителството и следователно те действат като органи на ПКНР. За тях също така е установено, че предоставят заеми с лихвени проценти значително под пазарните. Например, в някои споразумения се посочва „предимство за финансиране“ на банката и подкрепата, която тя предоставя на „високотехнологичния сектор…, който представлява приоритет в процеса на развитие с концесия от правителството“.
в)
Как правителството третира кредитополучателите: Кредитополучателите са част от стратегическите нови промишлени сектори, както се обяснява в съображение 102 по-горе.
г)
Степен на съдействие при разследването от страна на правителството: Заемодателите на кредитни линии (държавни банки и банки, на които правителството възлага и нарежда) не са оказали пълно съдействие при разследването, поради което свързаните с тях констатации са направени въз основа на наличните факти.
д)
Възприемане на споразуменията от пазара: Дружествата изглежда оценяват споразуменията като доказателство, че разполагат с подкрепата на държавата и съобщават публично сключването на такива споразумения като положителен сигнал до пазарите и потенциалните инвеститори. Например, на 9 юли 2010 г. Yingli Solar е издало съобщение за пресата, в което се обявява споразумение за стратегическо сътрудничество с КБР, съгласно което КБР предвижда да предостави кредитни инструменти с агрегиран максимум от 36 млн. RMB в подкрепа на Yingli Group и свързаните с нея дружества. Главният финансов директор на Yingli заявява, че „Това споразумение издигна сътрудничеството на двете страни на ново равнище, което сме убедени, че ще ни позволи да използваме възможностите, чрез които да укрепим водещата си позиция във ФВ сектора.“ На 26 януари 2011 г. Jinko Solar определи кредитна линия от 50 млрд. RMB от НБК като „споразумение за стратегическо сътрудничество“, което „допълнително ще укрепи позицията ни като водещ производител на продукти на ФВ сектора.“ В съобщението за пресата се заявява също, че „С дългосрочната финансова подкрепа на НБК ние сме уверени, че ще постигнем отлични резултати през 2011 г., както и дългосрочните ни цели за растеж.“ На 14 април 2010 г. беше обявено, че Trina Solar възнамерява да използва споразумението за кредит в размер от 4,4 млрд. USD с КБР „за разширяване на пазара“. Всички тези обявления предполагат, че засегнатите производители износители възприемат споразуменията като установен, а не несигурен, източник на финансиране.
е)
Действие на споразуменията: Многобройни индивидуални заеми са теглени от производители износители, т.е. споразуменията водят до действително прехвърляне на средства, обикновено при лихвени проценти значително под пазарните.
(437)
На основание на всички доказателства се заключава, че споразуменията се предлагат от банките като част от правителствената стратегия за насърчаване на ФВ промишлеността и се смятат за особено важни от съответните износители, независимо от това дали всъщност се прехвърлят средства. Това е в противоречие с твърденията на страните, че те в действителност нямат значение. Макар споразуменията да имат характеристиките на нормалните кредитни линии, те надхвърлят условията на нормалните кредитни линии и в действителност са стратегически партньорства между публичните органи и дружествата с цел изпълнение на политиката на правителството. В това отношение те действат като механизъм за държавна подкрепа/гаранция, която подобрява пазарната позиция на засегнатите износители и им дава възможност да повишат капацитета и производството си, като разчитат на това, че ще получат необходимото финансиране. При липсата на такава подкрепа/гаранция, износителите очевидно ще бъдат възприемани от пазарите като предприятия в по-слаба позиция. Следователно това финансиране може да се определи като евентуално прехвърляне на средства или като предоставяне на финансови услуги. Такава ценна „гаранция“ би имала определена стойност на пазара, или най-малкото би изисквала заплащането на значителна такса. С оглед на това споразуменията също водят до полза, която, според специалната група „ЕО - въздухоплавателни средства“ е „отделна и независима от ползата, която може да бъде получена от каквото и да е бъдещо прехвърляне на средства“, което, inter alia, се дължи на потенциалното задължение за извършване на плащанията от правителството. Те не са само едно „неясно обещание за предоставяне на „евтино“ финансиране“ (99) и очевидно повишават „благосъстоянието“ на получателите в сравнение с положението при липса на споразумение.
(438)
По отношение на размера на ползата, той е изчислен въз основа на таксите, начислени за кредитна линия, получена от един от включените в извадката производители износители. Тази кредитна линия е предоставена от банка, чието седалище е установено във финансова юрисдикция, различна от КНР, и показва всички елементи на търговските кредитни линии, които се предлагат на световните финансови пазари и на други споразумения в търговския сектор. Следва да се отбележи също така, че тази кредитна линия не се различава по същество в условията си от другите търговски кредитни линии, които включените в извадката производители износители получават, при които се начисляват такси, включително тези от чуждестранни банки. С оглед на горния анализ това е консервативна референтна стойност, тъй като доказателствата сочат, че споразуменията в действителност са по-ценни за дружествата като самостоятелна мярка в сравнение със стандартната кредитна линия. Комисията обаче счита, че изискваните такси служат като разумни индикатори за тези, които биха били дължими съгласно споразуменията.
(439)
Също така ПКНР твърди, че банките, които са сключили споразуменията с включените в извадката износители, не са публични органи или не им е било възложено от правителството да направят това. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Участващите банки бяха същите банки, които предоставят преференциално финансиране и в съображения 159-168 и 169-180 по-горе Комисията предостави подробно обяснение защо те са публични органи и/или защо са обект на възлагане и нареждане от ПКНР.
(440)
ПКНР заяви, че твърдението на Комисията, според което при нормални пазарни условия кредитните линии са свързани с поемане на значителни ангажименти и административни такси, е безпочвено, тъй като такива такси се прилагат само за „заявени кредитни линии“. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Както е посочено в съображението по-горе, кредитната линия, използвана като референтна стойност, не се различава съществено в своите условия от другите търговските кредитни линии, получени от включените в извадката производители износители, включително от банки извън Китай. Освен това една от банките, която е сключила няколко такива споразумения с включени в извадката производители износители изглежда налага сходни по размер такси на своите клиенти в чужбина (100).
(441)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е представила доказателства в подкрепа на изявлението си, че предоставянето от страна на правителството на кредитни линии (т.е. споразуменията) е част от преференциалното кредитиране. Това не е вярно. Предоставянето на кредитни линии е стандартен вид финансиране на дружества от страна на банките, а споразуменията са отделни и самостоятелни мерки, които попадат в обхвата на преференциалното кредитиране. Както е посочено в съображение 102 по-горе, ПКНР гарантира преференциалното финансиране на ФВ промишлеността чрез редица планови документи, документи на политиката, и закони. Освен това многобройни заеми са изтеглени по тези споразумения, които ясно показват, че те са неделима част от преференциалното финансиране на ФВ промишлеността.
(442)
Един производител износител твърди, че предоставянето на кредитни линии не е специфична субсидия. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Както се обяснява в съображение 441 по-горе, предоставянето на кредитни линии е неделима част от преференциалното кредитиране, затова и към тях се прилага анализът на специфичността от съображения 191, 192, 209 и 428.
(443)
Според жалбоподателя Комисията е трябвало да установи процента на субсидията при използването на експортни кредити при закупуване, тъй като EXIM Bank е отказала да съдейства. Комисията е трябвало да използва информацията от жалбата и констатациите от решения на Департамента на търговията в САЩ в подобно дело относно ФВ промишлеността. Това твърдение беше отхвърлено. Комисията разследва твърденията от жалбата, но не бяха открити доказателства, че включените в извадката производители износители са реализирали полза от подобни мерки през РП. Следва да се отбележи, че разследваните периоди в делото на САЩ и в настоящия случай са различни.
3.5.3. Коментари на страните относно експортните гаранции и застраховането за екологосъобразни технологии
(444)
По отношение на документите, поискани от Комисията по време на посещението за проверка, както е посочено в съображения 220 и 221 по-горе, ПКНР твърди, че не е изяснено кога планът „840“ е бил поискан, че финансовите отчети на Sinosure за 2012 г. не са били налични в момента на проверката, и че информацията за включените в извадката дружества, е била поверителна, както и че съответните договори така или иначе не са били съхранявани в седалището на Sinosure. Комисията се позовава на своите обяснения в съображения 219, 220 и 223, в които се разглеждат всички тези твърдения. По отношение на план „840“ Комисията добавя, че е поискала всички съответни документи относно дейността на Sinosure и предполагаемата програма за субсидиране в полза на включените в извадката износители, и че този план „840“ със сигурност е от значение за нейните констатации, заедно с всички останали документи, посочени в съображение 236, подкрепени от обясненията в съображение 232. Що се отнася до финансовите отчети на Sinosure за 2012 г., Комисията поиска временната отчетност, дори ако финансовите отчети за 2012 г. не са били приключени, но Sinosure отказа да предостави също така и нея (за 2012 г.).
(445)
Също така ПКНР твърди, че не съществуват правни или фактически доказателства в подкрепа на заключението, че фотоволтаичният сектор е „стратегически сектор“, и че това е презумпция. Комисията се позовава на обяснението в съображение 231 и припомня, че тази точка е специално потвърдена от ПКНР по време на посещението за проверка. По отношение на сходните твърдения относно план „840“, план „421“ и мерките за подкрепа на „стратегическите нови промишлени сектори“, и на твърдението, че плановете не са правно обвързващи, Комисията се позовава съответно на обясненията в съображения 232-234. Освен това тя отбелязва, че ПКНР не е представил тези документи и не ги е обсъдил с Комисията, и че няма регистрирани доказателства, че заключенията на Комисията са неверни.
(446)
ПКНР и един включен в извадката износител твърдят, че облекченията и безвъзмездните средства за плащане на застрахователни премии за експортни кредити, предоставяни от местните органи, са били незаконно подложени на изравнителни мерки, тъй като не е установено, че те представляват субсидии по смисъла на Споразумението за СИМ на СТО. Комисията се позовава на своя анализ на констатациите, направени в рамките на разследването, и по-специално на съображения 239 и 247. Комисията отбелязва също така, че облекченията и безвъзмездните средства са неразривно свързани с програмата за застраховане на експортни кредити, тъй като тяхното изплащане е следствие от изплащането на Sinosure на премията съгласно основната застрахователната полица за експортен кредит. Не на последно място следва да се отбележи, че тези облекчения също попадат в обхвата на Известие № 368 от 2004 г., издадено от MOFCOM и Sinosure, в което се предвижда, че „регионалните и местни власти съвместно полагат усилия за изпълнението на допълнителните мерки за подкрепа на продуктите, включени в Азбучния указател и на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии по отношение на застраховането на експортни кредити“.
(447)
ПКНР също така оспорва констатацията относно буква й) на приложение 1 към Споразумението за СИМ, че програмата Sinosure за застраховане на краткосрочни експортни кредити е била изпълнявана при ставки на премията, недостатъчни за покриване на дългосрочните оперативни разходи и загуби на програмата. В подкрепа на това ПКНР цитира съдебната практика на СТО и констатацията на специалната група „САЩ - Памук от планинските райони“, и представя обяснения на базата на различни набори от цифри и аргументи, които се съдържат в годишните доклади на Sinosure. ПКНР също така оспорва позоваването на Комисията на член 11 от устава на Sinosure и на устава на адвокатската кантора Stewart Law. Комисията повтаря всичките си доводи в съображения 242-245 и припомня, че нейните заключения се основават на най-добрите налични доказателства по преписката поради липсата на съдействие от страна на ПКНР, което е попречило на Комисията да получи съответната поискана от нея информация. Във връзка с направените от нея констатации, Комисията разгледа редица елементи и доказателства по преписката, сред които бяха уставът на Sinosure и уставът на адвокатската кантора Stewart Law. Комисията счита, че макар нито един от тези елементи да не е определящ фактор сам по себе си, тези и всички други елементи са от значение за нейното определяне. Що се отнася до съдебната практика на специалната група „САЩ - Памук от планинските райони“, Комисията напълно я е взела предвид в своите констатации и цитатите от тази съдебна практика от страна на ПКНР действително са от голямо значение.
(448)
Във връзка с оспорването на анализа на Комисията в съображение 245, ПКНР представи таблица с данни от отчета за доходите от публично достъпните годишни доклади на Sinosure за периода 2006-2011 г., и заключава, че е очевидно, че получените премии са били по-високи от оперативните разходи на програмата. Първо, Комисията отбелязва, че таблицата, представена от ПКНР, не включва в съответния ред размерите на комисионите, плащани от Sinosure, а само оперативните разходи. Второ, цифрите недвусмислено показват, че през всяка отделна година от 2006 г. до 2011 г., с изключение на 2010 г., размерът на нетната премия изобщо не е по-висок от сумите на нетните вземания плюс оперативните разходи, дори без да се вземат предвид плащанията на комисионите, които са пропуснати от ПКНР. Това включва 2011 г., което частично обхваща разследвания период, а размерът на загубата е значителна стойност в някои години (напр. 2008 г.). На трето място, Комисията отбелязва, че ПКНР е посочил за 2010 г. непропорционално ниска сума за платени нетни искове (изплатените премии са обявени като 20 пъти по-високи от изплатените искове), което не е отразено в годишния доклад за 2010 г. Тази сума, докладвана от ПКНР за 2010 г., се основава на мащабни последващи корекции относно събирането на вземания и промяна в резерва за неизплатени вземания, които се появяват едва в годишния доклад за 2011 г. с препратка към 2010 г. Тези корекции изглежда са от извънредно и необичайно естество, и намират отражение единствено в доклада за следващата година. Комисията също така отбелязва, че вместо това за 2011 г. ПКНР е докладвало сумите, включени в годишния доклад от 2011 г. Комисията счита, че последващите корекции трудно могат да се съпоставят с действителната ситуация, особено с оглед на липсата на съдействие и на допълнително обяснение от ПКНР или Sinosure в хода на разследването.
Според специалната група на СТО „САЩ - памук от планинските райони“, така както е цитирана от ПКНР, „препратката към „дългосрочен“ в буква й) се отнася до период с достатъчна продължителност, за да се гарантира обективен преглед, който позволява цялостна оценка на програмата и „при който се избягва придаването на излишно значение на единични или нетипични събития за даден ден, месец, тримесечие, полугодие, година или друг конкретен времеви период““. Комисията счита периода 2006-2011 г. за достатъчно продължителен период, за да бъде разглеждан, а Sinosure е понесла загуба за всяка година от този период. Положението от 2010 г. следва или да се счита за единично, или нетипично, ако се вземат под внимание коригираните цифри в годишния доклад за 2011 г., следователно - от ограничено значение, или обичайните некоригирани данни от годишния доклад за 2010 г. трябва да бъдат взети предвид като значими, като те показват, че резултатът е само малко над прага на рентабилност. Като се имат предвид значителните загуби, понесени през други години, това потвърждава констатациите на Комисията, че Sinosure като цяло е в състояние на дългосрочна загуба през периода 2006-2011 г. В допълнение към това, дори ако данните от 2010 г. бяха взети предвид като представителни, факт е, че Sinosure е реализирала загуби през пет от шест години за периода 2006-2011 г. Другите таблици и набори от цифри, представени от ПКНР с цел да оспори констатациите на Комисията относно буква й) от Споразумението за СИМ на СТО, не могат да бъдат съпоставени с другата информация по случая и/или не подлежат на проверка. Във всеки случай сами по себе си те не доказват, че Sinosure е достигнала прага на рентабилност на своята програма за застраховане на краткосрочни експортни кредити през периода 2006-2011 г.
(449)
Що се отнася до референтната стойност за изчисляването на ползата, ПКНР счита създаването на външна референтна стойност за несъвместимо със Споразумението за СИМ, но не добавя каквито и да било доводи, обосноваващи това твърдение. Комисията се позовава на своето обяснение в съображение 245.
(450)
ПКНР и един включен в извадката съдействащ производител оспорват използваната от Комисията референтна стойност, тъй като Комисията не се е обосновала защо е направила следното: i) премията е изчислена на основата на данни на EXIM bank (САЩ); ii) Комисията е използвала Италия като страна вносител, а не Германия, която е основният експортен пазар за разглеждания продукт; iii) използван е период от 120 дни, а не 60, или друг по-кратък период; iv) Комисията не е използвала изчисляването на премията за директен износ, а по-скоро за застраховането на отпуснат от финансова институция експортен кредит за закупуване (FIBC). По отношение на i) Комисията се позовава на съображение 253. По отношение на ii) Комисията е уверена, че Италия представлява подходящият баланс между държавата в ЕС с най-ниския риск и държавите в ЕС, които също са пазари на разглеждания продукт, но със значително по-висок риск, следователно съответстващи премии. Що се отнася до iii), при отсъствието на специфична симулация на базата на период от 90 дни на уебсайта на EXIM Bank, Комисията счита, че продължителността от 120 дни е най-подходяща да представлява условията на продажбите през разследвания период. По отношение на iv) Комисията не бе в състояние да получи симулация за изчисляване на премията за директния износ и счита тази референтна стойност за отразяваща цялостната ситуация, свързана с риска в страната на закупуване.
(451)
Един включен в извадката съдействащ износител твърди, че той е закупил застраховка за експортен кредит за част от своя износ, но е платил редовни застрахователни премии и не се е ползвал от програмата Green Express или друго благоприятно третиране, както се твърди в жалбата. При липсата на доказателства, доказващи това твърдение, Комисията се позовава на своите заключения относно тази програма в раздел 3.4.1.4 на настоящия регламент. По отношение на програмата Green Express Комисията се позовава на своите констатации в съображение 240 и отбелязва, че това представлява специфичен аспект на програмата за краткосрочно застраховане на кредити на Sinosure и че констатациите на Комисията не са ограничени до този аспект, но се отнасят до програмата като цяло.
3.5.4. Демонстрационната програма Golden Sun
(452)
ПКНР допълнително твърди, че тази програма предоставя безвъзмездни средства за „разпространяваните слънчеви ФВ системи“, а не за производителите/износителите на разглеждания продукт и че съответните критерии в законодателството не са насочени към производителите на модули и елементи. В това отношение ПКНР твърди, че е предоставило съответната документация относно програмата и дори я е съгласувало с включените в извадката дружества в подкрепа на този въпрос. Тримата включени в извадката съдействащи износители твърдят, че това е субсидия за потребителите и не води до полза за разглеждания продукт, следователно не подлежи на изравняване по смисъла на член 1, параграф 1 и член 3, параграф 2 от основния регламент, член VI:3 на Общото споразумение за митата и търговията от 1994 г., и член 19.1 от Споразумението за СИМ на СТО. Тези износители се позовават на решението на ЕС по случая Биодизел с произход от Съединените американски щати (съображение 97 от Регламент (ЕС) № 194/2009 на Комисията, ОВ L 67 от 12.3.2009 г., стр. 50, и съдебната практика на СТО по случаите САЩ - пръти от олово (параграфи 6.50, 6.53, 6.56 и 6.57 от доклада на специалната група), Канада - Мерки, засягащи износа на граждански въздухоплавателни средства (параграф 9.112 от доклада на специалната група), Бразилия - Програма за финансиране на износа на въздухоплавателни средства (параграф 7.24 от доклада на специалната група) и Канада - Мерки, засягащи износа на граждански въздухоплавателни средства (параграфи 157 и 159 от доклада на Апелативния орган).
(453)
Комисията се позовава на констатациите си от разследването и по-специално на съображения 243-246 от настоящия регламент, в които се обясняват подробно горепосочените твърдения и се потвърждава, че определянето е в съответствие със съответните разпоредби и със съдебната практика, цитирана от ПКНР и включените в извадката съдействащи износители. Комисията повторно заявява, че безвъзмездните средства по програмата са пряко свързани с разглеждания продукт, защото допустимите за финансиране „разпространявани слънчеви ФВ системи“ по-конкретно включват доставките на модули и елементи като значителна част от проектите, следователно връзката между ползата, предоставена от правителството и разглеждания продукт е пряка и безспорна. Както е посочено по-специално и в съображения 244-245, разследването е потвърдило, че са извършени преки плащания от ПКНР за няколко включени в извадката съдействащи износители (т.е. целта на монтирането на слънчеви панели е да се генерира енергия за собствена употреба, включително за производствения процес на разглеждания продукт), които, inter alia, използват произведените от тях слънчеви модули и елементи. Също така беше установено, че преките плащания за износителите в качеството им на доставчици на разглеждания продукт за изпълнителните на проекти на трети страни в действителност противоречат на разпоредбите на съответното законодателство и че ПКНР не е предоставило доказателства, които да изяснят ситуацията (вж. съображения 245 и 246).
Краткото обяснение, предоставено от ПКНР и включения в извадката съдействащ износител, че прякото прехвърляне на средства в разрез с китайското законодателство е било необходимо, защото изпълнителят на проекта се е намирал във затруднено финансово положение и за да се гарантира, че безвъзмездната помощ ще се използва само за разрешените ФВ системи, ясно показва, че при липсата на това пряко прехвърляне на средства от правителството включеният в извадката съдействащ износител в ролята на доставчик нямаше да е в състояние да получи средства за доставката на разглеждания продукт, и че правителството нямаше да може да гарантира, че субсидията се използва за първоначалната ѝ цел. От тази гледна точка и при липсата на допълнителни доказателства, тези плащания следва да се разглеждат като пряка безвъзмездна помощ от ПКНР за производителя на разглеждания продукт, който при други обстоятелства не би получил средства за доставянето на разглеждания продукт (като се предположи, че тази доставка действително е била извършена, за което също няма доказателства по случая). Въз основа на горепосоченото Комисията смята, че твърденията на ПКНР и включените в извадката съдействащи износители са правно необосновани.
(454)
ПКНР също така твърди, че в случаите, когато ползите по програмата се отнасят до доставката на разглеждания продукт за несвързани изпълнители на проекти, Комисията е задължена да извърши междинен анализ, за да разгледа този въпрос, като ПКНР цитира решението на СТО по случая „САЩ - мека дървесина IV“ (параграфи 141 и 142 от доклада на Апелативния орган). Комисията се позовава на обясненията в съображения 244-246 и съображение 352 по-горе, за да отхвърли това твърдение. Освен това, поради неоказването на съдействие от ПКНР и заинтересованите страни, Комисията не беше в състояние да извърши междинен анализ. Следователно не може да става дума за междинен анализ, а цитираната съдебна практика на СТО няма връзка със ситуацията, като се вземе предвид, че средствата са били изплатени директно на производителите на разглеждания продукт и са пряко свързани с доставката, inter alia, на разглеждания продукт. Тъй като тези плащания са безвъзмездни, това представлява финансово участие (пряко прехвърляне на средства) и Комисията има правото да предполага, че те водят до полза за получателя (производителите) при липсата на доказателства за използването на въпросните суми. Ако плащанията по тази програма бяха извършени от правителството за изпълнители на проекти на трети страни и необходимото оборудване беше придобито на справедливи пазарни цени, нямаше да има полза за засегнатите износители. При положение обаче, че плащанията са извършени за производителите износители, то сумите, използвани от тези дружества за монтажа на слънчеви панели водят до полза, защото покриват разходите, които иначе те биха поели. Ако производителят износител не е в състояние да докаже, че една част от безвъзмездните средства са прехвърлени на трети страни, то въз основа на наличните факти се предполага, че тази част от безвъзмездните средства води до полза за износителя като обща субсидия, която води до полза за дейността на дружеството като цяло. Случаят е точно такъв.
(455)
Двама включени в извадката съдействащи износители твърдят, че програмата „Golden Sun“ не е специфична, защото съответните изисквания в китайското законодателство са обективни и всички предприятия, които отговарят на тях, могат да се ползват от програмата, а се допускат всички дружества, независимо дали са или не са производители на разглеждания продукт. Комисията се позовава на констатацията си относно специфичността в съображение 247, която показва че условията и критериите за подбора не са обективни и не се прилагат автоматично. Съответните критерии потвърждават, че програмата е предвидена само за ограничена подгрупа от предприятия, които са в състояние да ги изпълнят, а именно тези със значителна инсталираната мощност от най-малко 300kWh и значителни активи от най-малко 100 млн. RMB. Критериите за подбора също посочват необходимостта предприятията получатели да са включени в местния план за изпълнение на демонстрационен проект по програмата „Golden Sun“, а разследването установи, че включването в тези местни планове зависи от преценката на компетентните органи, не е прозрачно и не се основава на обективни критерии. Комисията добавя, че допустимите „разгърнати слънчеви системи“ разчитат на производството и доставката на захранвано със слънчева енергия оборудване, по-голямата част от което е изградено от слънчеви модули и елементи. Следователно, противно на твърденията на включените в извадката износители, тази програма също е специфична, тъй като само производителите на слънчеви системи, или с други думи, производителите на разглеждания продукт, в действителност се допускат до ползи по тази програма, или пряко в качеството им на собственици на проекта, или непряко - в предполагаемото им качество на доставчици на разглеждания продукт за собствениците на проекта.
Затова, като се отчете и липсата на съдействие от страна на ПКНР, което не предостави всички бюджетни документи, които Комисията поиска (вж. съображения 234-239), се заключава, че тази програма също е де факто специфична съгласно член 4, параграф 2, буква в) от основния регламент, защото основно производителите на разглеждания продукт в действителност получават преки или непреки ползи от програмата. Субсидията се използва също така от ограничен брой предприятия (производителите на разглеждания продукт) или се използва предимно или неравномерно от тези дружества, тъй като те са само част от предполагаемите потенциални получатели, но явно получават цялото финансиране.
3.5.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.5.5.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка за предприятия с чуждестранно участие
(456)
ПКНР отново изказа твърдението, че програмата по отношение на предприятията с чуждестранно участие, за която се твърди в жалбата, е прекратена, считано от 2013 г. Комисията отбелязва, че разследваният период приключва много преди 2013 г. и по този начин ползата, предоставена по тази програма през РП, подлежи на изравнителни мерки. Това се потвърждава от констатацията от разследването, според която през РП по тази програма са предоставени ползи на няколко включени в извадката съдействащи износители. Ползите, предоставени по тази програма, дори и ако тя е била прекратена през 2013 г., продължават и след това.
(457)
ПКНР и един включен в извадката съдействащ износител допълнително твърдят, че вариантът на програмата за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии не може да бъде предмет на изравнителни мерки, въз основа на член 10, параграф 1 от основния регламент, тъй като не е бил посочен в твърденията в жалбата. Комисията препраща към своето подробно описано отхвърляне на това твърдение в съображение 286. Комисията припомня също, че ПКНР е решило да не съдейства по време на разследването на варианта на тази програма. В допълнение към тези елементи Комисията отбелязва, че в жалбата са изброени други преференциални програми за пряко данъчно облагане за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии в допълнение към варианта на програмата „two free/three half“ (точка 4.2.5.1 от жалбата), т.е. или данъчните намаления за ПЧУ (точка 4.2.5.9 от жалбата), или преференциалните данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии (точка 4.2.5.8 от жалбата). Следователно може да се счита, че и тази програма има много тясна връзка с едната или и двете други данъчни програми, за които са изказани твърдения, тъй като се отнася до намаляване на пряката данъчна ставка и е специално насочена към един и същ набор от бенефициери (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии). И в този случай съдействието на ПКНР би позволило на Комисията да оцени по подходящ и задълбочен начин всички елементи, които се отнасят до връзката с програмите, посочени в жалбата, и да попълни пропуските в информацията от жалбата, която се основава на prima facie доказателства, с които жалбоподателят е разполагал. Въз основа на тези твърдения Комисията припомня, че прилагането на изравнителни мерки към тази програма е в пълно съответствие с член 10, параграф 1 от основния регламент, тъй като тази разпоредба позволява разследване на всяка „предполагаема субсидия“, установена от жалбоподателя, не само на една конкретна програма. В този случай предполагаемата субсидия, пропуснатите приходи от данъчно облагане, което засяга същия вид бенефициери, са общи за всички въпросни програми.
(458)
Що се отнася до изчисляването на размера на субсидията, двама включени в извадката съдействащи износители твърдят, че Комисията погрешно е използвала цифрите за цялата година от годишната данъчната декларация, въпреки че РП обхваща половината от 2011 г. и половината от 2012 г., а това е нарушение на метода на изчисление от раздел Д, буква а), подточка ii) на издадените от Комисията Насоки за изчислението на размера на субсидията при разследвания във връзка с изравнителни мита, ОВ C 394, 17.12.1998 г., стр. 6. Един от тези износители също така твърди, че, тъй като пълната данъчна декларация за 2012 г. не е била на разположение по време на проверката, за 2012 г. Комисията е трябвало да основе изчисленията си на данъчните декларации за тримесечие, отнасящи се до първата половина на 2012 г., събрани на място и/или на таблиците за приходите и разходите за 2012 г., които показват, че дружеството е било в положение на загуба.
(459)
Комисията се позовава на съображение 300 и подчертава, че е важно изчислението на ползата да се основава на окончателните одитирани данъчни декларации за дадена данъчна година. Комисията добавя, че окончателното приключване на данъчната декларация за 2011 г. през РП означава, че всички изискани ползи по декларацията са окончателни, което допълнително показва, че нейният подход е правилен. Комисията не може да направи своите изчисления въз основа на данъчните декларации за тримесечие, защото тези декларации отразяват текущото временно положение в момента на подаване на декларацията и по дефиниция не вземат предвид окончателните консолидирани данни за данъчната година. Целта на тези декларации е да се осигури ликвидност на правителството в случай, че данъците са временно дължими, но те отразяват единствено частично ситуацията в момента на подаване на декларацията. Много е вероятно да се окаже, че ако дружеството реализира значителни приходи през последните две тримесечия на годината, които не просто компенсират загубите от първите две тримесечия, тогава то ще декларира облагаеми приходи за окончателната данъчна декларация. Следователно, докато временните данъчни декларации през 2012 г. дават частична представа за положението на износителя в момента на подаване на декларацията, което обяснява защо Комисията ги е събрала, тяхното значение не е абсолютно, тъй като не може да се изключи, че ситуацията в края на фискалната година, както е декларирана в окончателната декларация, е напълно различна. По отношение на таблиците за приходите и разходите за 2012 г., Комисията отбелязва, че финансовите счетоводни данни не винаги съответстват на фискалните счетоводни данни и може да се окаже, че задължението за докладване на приходите и разходите за целите на прякото данъчно облагане значително се различава от задълженията за докладване за счетоводни цели. Също така може да има корекция за данъчни цели, която не е напълно отразена във финансовата отчетност. Накратко, фактът, че едно дружество е в положение на загуба в своите финансови отчети не означава непременно, че то ще бъде в същата положение на загуба в окончателната си данъчна декларация. Въз основа на тези доводи Комисията потвърждава, че изчисляването на субсидията за преките данъчни програми, трябва задължително да се основава на окончателните цифри, фигуриращи в окончателната одитирана данъчна декларация, а не на периодичната данъчна декларация или на окончателните или временни счетоводни отчети.
3.5.5.2. Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от предприятия с чуждестранно участие
(460)
ПКНР твърди, че за първи път е информирано, че Комисията подлага на изравнителни мерки програма за НИРД, която не е заместваща програма на програмата за НИРД за предприятията с чуждестранно участие, посочени в жалбата. ПКНР разчита на подобни доводи, използвани за предишната програма, както се обяснява в съображение 457, и твърди, че подлагането на тази програма на изравнителни мерки нарушава членове 11 и 13 от Споразумението за СИМ на СТО. ПКНР продължава да твърди, че програмата за НИРД за предприятия с чуждестранно участие е била прекратена през 2008 г., а новата програма за НИРД, включена в новия китайски Закон за подоходното данъчно облагане на предприятията, не е заместваща програма, тъй като тя не се отнася за предприятията с чуждестранно участие и не изисква разходите за НИРД да бъдат 10 % по-високи в сравнение с предходната година.
(461)
Комисията отбелязва, че ПКНР не е предоставило информация относно тази програма в отговора на въпросника и писменото искане за допълнителна информация, а тя вече е била предмет на изравнителни мерки в предишни разследвания (вж. съображение 310). В същото време Комисията обаче отбелязва, че тази програма беше обсъдена по време на посещението за проверка с ПКНР и че съответните разпоредби за прилагане са събрани като доказателство (те са били представени и от единия от включените в извадката износители). Следователно твърдението на ПКНР, че то е информирано за първи път за потенциалното прилагане на изравнителни мерки към тази програма, е необосновано, още повече, че няколко включени в извадката съдействащи износители, с които ПКНР е съгласувало отговора си, са докладвали тази програма в своите отговори на въпросника. ПКНР е било напълно информирано за този факт, тъй като няколко пъти е прегледало неповерителната преписка. Констатациите от разследването сочат, че тази програма подлежи на изравнителни мерки (съображения 310-314 по-горе). Комисията добавя, че тази програма явно е заместваща за предишната програма, насочена към ПЧУ, поради тясната връзка, която се установява от същия формат и размер на данъчните облекчения (допълнително данъчно облекчение чрез приспадане от облагаемата основа), същото съотношение и условия (допустими разходи за дейности, свързани с НИРД) само с незначителни отклонения. Тези незначителни промени бяха приведени в съответствие с реформата на новия Закон за подоходното данъчно облагане на предприятията от 2008 г., но естеството и същността на програмата са като цяло същите. Комисията също така се позовава на доводите относно стандарта за започване на процедура, предвиден в съображение 457.
(462)
ПКНР и един включен в извадката съдействащ износител също така твърдят, че тази програма не е специфична, тъй като Комисията не е доказала, че издаването на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии е ограничено до определени предприятия. Комисията се позовава на обяснението си в съображение 313 и съображения 321 и 325 относно друга програма за данъчно облагане за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии. Комисията добавя, че правилата за прилагане на тази програма (вж. съображение 321) допълнително потвърждават констатацията на специфичност на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии като единствено дружества в сектори, подкрепяни от политиките на правителството и допустими съгласно съответните каталози и насоки на правителството, които могат да получат съответния сертификат. Например само предприятия, участващи в проект за НИРД, предвиден в областта на високите и новите технологии с ключова подкрепа от държавата и Насоките за текущи приоритети за развитие в ключови сектори на високите технологии от 2007 г. на НКРР, или дейности, свързани с НИРД, включени в обхвата на Известието на Държавния съвет относно няколко политики за подкрепа към Плана за средносрочно и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.), № 6 [2006 г.] на Държавния съвет), могат да получат този сертификат. Следователно е ясно, че този програма за данъчно облагане е ограничена само до тези конкретни дружества в съответните сектори и дейности, свързани с НИРД, подкрепяни от ПКНР, включително дружества в насърчавания ФВ сектор.
(463)
Що се отнася до изчисляването на размера на субсидията, двама включени в извадката съдействащи износители твърдят, че Комисията погрешно е използвала цифрите от тяхната годишна данъчната декларация, докато РП обхваща половината от 2011 г. и половината от 2012 г., а това е нарушение на метода на изчисление от раздел Д, буква а), подточка iii) на издадените от Комисията Насоки за изчислението на размера на субсидията при разследвания във връзка с изравнителни мита от 1998 г. Комисията се позовава на всички доводи, развити в съображение 459, които са еднакво значими, за да се отхвърли това твърдение за тази програма. Освен това Комисията отбелязва, че твърдението относно предполагаемата позиция на данъчна загуба за 2012 г. като данъчна година има ограничено значение или изобщо няма значение, тъй като приспадането на данък може да бъде прехвърляно с пет допълнителни данъчни години и може да бъде използвано спрямо всеки облагаем доход, деклариран през следващите пет години. Затова, дори ако Комисията приеме, че тези дружества са регистрирали данъчни загуби през 2012 г., или ако окончателната одитирана данъчна декларация за 2012 г. беше на разположение, показвайки данъчни загуби (което не е така в случая), Комисията все пак щеше да вземе предвид ползите по тази програма, тъй като не може да бъде изключено, че ползите от данъчното приспадане, натрупано през 2012 г., ще се използват веднага щом дружеството декларира облагаем доход в една от следващите пет данъчни години.
3.5.5.3. Данъчни намаления за предприятия с нови технологии, които участват в определени проекти
(464)
ПКНР и един от съдействащите износители твърдят, че тази програма не е специфична, че анализът на специфичността не се основава на факти, и че изискванията за получаване на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии следва да се считат за обективни критерии или условия, които определят, че правото на получаване на субсидията и допустимостта до тази програма са автоматични. По отношение на констатацията на специфичността относно ограниченията на тази програма и на данъчните облекчения за дейност, свързана с НИРД, до високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, Комисията се позовава на своето обяснение в съображения 321 и 325, а също и в съображение 462, еднакво приложими за тази програма. Комисията заявява отново, че по-специално мерките за изпълнение и документите, изброени по-горе, показват, че прилагането на тази програма и признаването на статута на високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който съвсем не е достъпен за всички предприятия и не е обвързан с обективни критерии, е ограничено само до определени сектори и предприятия, подкрепяни от ПКНР въз основа на критерии, които изглежда не са обективни или неутрални. Допустимостта за ползи по тази програма също не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентните органи (следователно не е автоматична).
(465)
Един съдействащ износител твърди, че Комисията погрешно е изчислила ползата от субсидията по тази програма, защото е използвала одитираната данъчна декларация за 2011 г., като се има предвид, че данъчните декларации за 1-во и 2-ро тримесечие на 2012 г. са били на разположение и са събрани при проверката, а Комисията е могла да поиска копие от окончателната данъчна декларация за 2012 г. веднага щом тя е била на разположение. Този износител също така твърди, че ако се използва данъчната декларация за 2011 г., за да се изчисли ползата от субсидията, тогава следва да се използва оборотът на дружеството за 2011 г., а не оборотът по време на РП. Комисията препраща към своето обяснение в съображение 459 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че в своето писмо, предхождащо проверката, до включените в извадката износители, включително въпросния износител, изрично е поискала оригиналните данъчни отчети/декларации за фискалните години от РП и предходните три години. Следователно този съдействащ износител е могъл и е трябвало да предостави данъчната декларация за 2012 г. при първа възможност и Комисията отбелязва, че той не е направил това дори когато неотдавна е изпратил своите коментари относно документа за оповестяване. По отношение на твърдението, че Комисията трябва да използва оборота от 2011 г. за изчисляване на ползата, тя отбелязва, че размерът на ползите, получен от данъчната декларация за 2011 г. се счита за отразяващ в разумна степен положението през РП, особено като се има предвид, че данъците за 2011 г. са били дължими през РП (месец), а окончателните данни за 2012 г. не бяха на разположение по време на проверката. Във всеки случай Комисията не може да използва различни знаменатели за измерване на различни субсидии, в противен случай процентните стойности няма да бъдат съпоставими и не се гарантира последователност при изчислението. Накрая Комисията добавя, че не разполага с проверени цифри за оборота за 2011 г., а е проверила само тези за оборота за РП.
3.5.6. Коментари на страните относно предоставянето на права на земеползване на занижени цени
(466)
ПКНР твърди, че Комисията не е констатирала специфичност съгласно членове 2.1 и 2.2 от Споразумението за СИМ, и не е обосновала ясно определянето си на специфичността въз основата на категорични доказателства, както се изисква в член 2.4 от Споразумението за СИМ. Според ПКНР Комисията не е предоставила никакви фактически доказателства по отношение определените сектори, на които са предоставени права на земеползване при преференциални ставки, и по отношение на правното основание на своята оценка, че секторът за производство на слънчеви елементи и модули е един от тези сектори. Един производител износител изказа подобно твърдение. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени. Комисията цитира в съображение 364 по-горе примери от известията за права на земеползване, в които съответните власти ограничават потенциалните купувачи за определената цена до фотоволтаичната промишленост и определят ценови ограничения за правата на земеползване, закупени от включените в извадката производители износители. При липсата на друга информация, поискана от ПКНР, и предвид подкрепата на правителството за ФВ промишлеността, заедно с дискреционния и непрозрачен характер на разпределението на правата на земеползване, Комисията счита, че с тази информация се установява наличието на специфичност.
(467)
ПКНР и няколко производители износители твърдят, че референтната стойност за правата на земеползване, избрана от Комисията, не е адекватна. ПКНР също така твърди, че Комисията не е направила всичко възможно, за да определи референтна стойност, която приблизително наподобява пазарните условия, които биха преобладавали в отсъствието на изкривяване, както се изисква от решението на специалната група на СТО относно случая „САЩ - Окончателни антидъмпингови и изравнителни мита върху някои продукти от Китай“ (101). Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Комисията действително е разгледала в подробности различните показатели и е сравнила Тайван и КНР като цяло, както и отделните засегнати китайски провинции. След подобен анализ Комисията счита, че Тайван е подходяща референтна стойност с оглед на съвкупността от информация по преписката, т.е. i) съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Тайван и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени, ii) географската близост на Китай и Тайван, iii) големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции, iv) силните икономически връзки и трансграничната търговия между Тайван и КНР, v) сходността на вида на земята и сделките, използвани за определяне на референтната стойност в Тайван с тези в КНР, и vii) общите демографски, езикови и културни характеристики на Тайван и КНР. Освен това повечето от съответните провинции се считат за водещи провинции по отношение на производството в КНР.
Въпреки че БВП на глава от населението на Тайван и тези провинции и градове не е еднакъв, този на китайските провинции и град Chongqing нараства бързо през последните години, т.е. достига понастоящем този на Тайван. Освен това данните от последно време показват, че КНР като цяло, както и провинциите и съответните градове имат много по-висок темп на нарастването на БВП от Тайван, т.е. те се изравняват много бързо. Важно е да се отбележи обаче, че точното сравнение между БВП на държава с непазарна икономика (КНР) и БВП на държава с добре функционираща пазарна икономика (Тайван) не е факт от решаващо значение, тъй като е нормално за държавата с непазарна икономика да изостава спрямо тази с пазарна икономика от гледна точка на БВП. Освен това много други фактори, например правилата в областта на планирането, екологичната политика, могат да окажат въздействие върху предлагането и търсенето на терени за промишлени цели. Действителният въпрос е какви биха били „преобладаващите пазарни условия“ във връзка с правата на земеползване в съответните китайски провинции, ако КНР беше функционираща пазарна икономика; на базата на всички доказателства се заключава, че те биха били много сходни с тези в Тайван.
3.5.7. Други коментари
(468)
Жалбоподателят твърди, че Комисията следва да оповести допълнителните програми за субсидиране, установени по време на разследването и също така да определи процента на субсидиите по тези от тях, които не са посочени в жалбата. В това отношение следва да се отбележи, че всички субсидии, които отговарят на законовите изисквания за започване на процедура, бяха разследвани от Комисията.
(469)
Жалбоподателят твърди, че Комисията следва да установи процента на субсидията по отношение на доставянето на полисилиций на занижени цени въз основа на информацията в жалбата и на констатациите от решения на Департамента на търговията в САЩ в подобно дело относно ФВ промишлеността. Комисията разследва тази програма и, въз основа на информацията, получена от включени в извадката производители износители и ПКНР, заключи, че няма реализирани ползи по тази програма през РП, основно защото вносните цени на полисилиция са били по-ниски от цените, предлагани от китайските доставчици. Следва да се отбележи, че разследваният период в делото на САЩ и в настоящия случай са различни.
(470)
Жалбоподателят твърди също така, че Комисията е трябвало да установи процента на субсидията по отношение на предлагането на електрическа енергия на занижени цени. Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Комисията не намери достатъчно доказателства, че включените в извадката производители износители, с изключение на LDK, са реализирали ползи от преференциалното предлагане на електрическа енергия през РП.
(471)
ПКНР твърди, че резултатът от методологията за изчисление на Комисията е „двойно преброяване на нивото на изчисляване на дъмпинговия марж и процента на субсидията за съответните антидъмпингови и антисубсидийни мерки“. Според ПКНР Комисията е трябвало да приспадне процента на субсидията, изчислен за програмата за застраховане на експортни кредити, от дъмпинговите маржове въз основа на това, че това е субсидия за износ. ПКНР също така твърди, че Комисията е трябвало да приспадне от дъмпинговите маржове процента на субсидиите, изчислен въз основа на външни референтни стойности. Съгласно разсъжденията на ПКНР, „част от дъмпинга, изчислен въз основа на редовната стойност на държава аналог всъщност представлява същото субсидиране, което е подложено на изравняване в паралелното антисубсидийно разследване“. Нито едно от тези твърдения не би могло да окаже въздействие върху нивото на последващите мерки, тъй като в настоящия случай комбинираните мита са ограничени от маржа на вредата. ПКНР също потвърди това в коментарите си относно документа за оповестяване на окончателните заключения. Затова не беше счетено за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
3.6. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(472)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem за дружествата, които са в обхвата на настоящото разследване, е установен в таблицата по-долу:
Производител износител
Окончателен процент на субсидията
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
„Changzhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd“;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
de minimis
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd и свързани дружества
6,5 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
6,4 %
Всички други дружества
11,5 %
(473)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент общият процент на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на общия среднопретеглен процент на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 6,4 %.
(474)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
4. ВРЕДА
4.1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(475)
В Съюза сходният продукт се произвежда от около 215 производители. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Институциите провериха твърденията на заинтересованите страни, че броят им е по-голям; проверката показа, че допълнителните производители, за които се твърди, че съществуват, на практика са предимно производители износители, вносители, свързани с тях, дистрибутори и монтажници.
(476)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза по време на РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите и елементите са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, а докладваният обем на вноса е в тонове, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. Когато това беше възможно, получените от консултанта данни бяха сверени с други налични публични източници и с проверените отговори на въпросниците.
(477)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите и 2 GW за елементите през РП.
(478)
Както е посочено в съображение 21 по-горе, девет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули и 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи.
(479)
Няколко заинтересовани страни оспориха факта, че данните, предоставени от консултанта, са били използвани inter alia за определянето на производството на Съюза, производствения капацитет на Съюза както и на други макроикономически показатели на вредата по отношение на промишлеността на Съюза и данните за вноса. Тези страни поставиха под въпрос независимостта на консултанта и изказаха твърдението, че той е свързан с жалбоподателя. Те поискаха също така разяснения въз основа на какво Комисията е избрала консултанта и поставиха под въпрос познанията му в областта на събирането на икономически данни във връзка с ФВ сектора. В тази връзка страните твърдяха, че Комисията е трябвало да използва за основа на констатациите си данни от други налични източници, по-специално известни научноизследователски институти. На последно място, за да оспори надеждността на данните, предоставени от консултанта, AFASE се позова на документа „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства и събирането на данни в случаите, свързани с прилагането на член 101 и член 102 от Договора за функциониране на Европейския съюз (ДФЕС), и при сливания“.
(480)
Що се отнася до твърденията за връзки между консултанта и жалбоподателя, съответните заинтересовани страни не представиха доказателства, сочещи наличието на такива връзки. Аналогично, в хода на разследването не бяха намерени доказателства за наличието на връзка, излизаща извън чисто търговските взаимоотношения. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че prima facie доказателствата, представени от промишлеността на Съюза като жалбоподател, се базират на данни, предоставени от същия консултант. Въпреки че се признава, че констатациите за някои показатели са подобни на доказателствата, предоставени в жалбата, това не означа непременно, че до тях се е стигнало въз основа само на един източник. В жалбата в тази връзка са използвани различни източници. Следователно твърденията, отправени в това отношение, бяха отхвърлени.
(481)
Комисията счете за уместно да използва тази консултантска фирма в настоящото разследване поради това, че необходимите макроикономически данни, обхващащи целия пазар на Съюза, както и данните за вноса не се предлагат от други публично достъпни източници. Преди да избере Europressedienst Комисията направи оценка на методологията, която консултантът използва за събирането на съответните данни, както и на способността му да предостави необходимите данни поотделно за всички видове на продукта и за целия разглеждан период.
(482)
Освен това в хода на разследването предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с данните от други източници и бяха потвърдени. В тази връзка следва да се отбележи, че на пазара има няколко изследователски фирми, специализирани в събирането на статистически данни за ФВ сектора, като докладваните от тях данни почти никога не съвпадат точно. Това се дължи на факта, че нито един изследователски институт не може да докладва точни цифри, поради което докладваните показатели за фотоволтаичния пазар винаги се основават на оценки, независимо от това кой е доставчикът на данните. Поради това сверяването, което Комисията извърши, се състоеше в това да сравни тенденциите, които показват данните, получени от консултанта, с тенденциите, които показват данните, получени от други изследователски фирми, Съвместния изследователски център на Комисията (JRC) и Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA) по същата тема, когато такива данни съществуват. При сверяването не бяха забелязани значителни разминавания и тенденциите при показателите, при които беше извършено то, бяха сходни. Следователно временните антидъмпингови констатации не бяха въз основа само на данните, предоставени от консултанта, а и въз основа на анализа и оценката на тези данни, които Комисията сама направи. Освен това, както се посочва в съображение 8 по-горе, след налагането на временните антидъмпингови мерки беше направено посещение за проверка в обекта на консултанта. Комисията направи проверката на място в обекта на консултанта с цел да провери надеждността на методологията му и на предоставените данни. Проверката на място беше проведена като продължение на сверяването на данните, което Комисията направи, и с цел да се получи допълнителна увереност по отношение на надеждността на данните и на свързаната с тях методология. Проверката на място беше счетена за уместна с оглед прилагането на принципа на добрата администрация, въпреки че данните не бяха предоставени от заинтересована страна, а от консултант. Вследствие на нея Комисията получи допълнителни гаранции относно надеждността на данните, предоставени от консултанта.
(483)
Една от заинтересованите страни твърди, че методологията, използвана от Комисията за съпоставката на данните, не е била разяснена достатъчно подробно и поиска да бъдат разкрити и останалите източници, използвани за извършването ѝ. Същата страна твърди освен това, че използваната методология при всички случаи е била неприемлива, тъй като са съпоставени само тенденциите от различните източници, а не абсолютните стойности.
(484)
Що се отнася до другите източници, използвани за съпоставяне на данните, предоставени от консултанта, това са доклади, публикувани по същите теми от JRC и от EPIA. Що се отнася до съпоставянето на данните с други източници, следва да се отбележи, че те показват не само прилики в тенденциите, но и сходен порядък на цифрите. Поради това беше направено заключението, че използваната методология е уместна и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(485)
Основната дейност на консултанта е събирането на данни във връзка с ФВ сектора и разработването на актуална база данни за дружествата на ФВ пазара. Тези данни се публикуват в специализирани списания и се използват от отделни дружества, за които консултантът извършва специални проучвания. Базата данни, създадена от Europressedienst, се актуализира редовно и се преиздава. Освен това консултантът има няколко години опит в сектора. Методологията на консултанта се състои по-специално в това да събира, сверява и агрегира информация, като използва различни източници, съществуващи на пазара. За целта той събира данните с помощта на стандартни въпросници, разпращани на дружествата, включени в базата данни, или по телефона, особено от производителите от Съюза, или по време на специализирани изложения, по-специално от производители от трети държави. Когато информацията не може да бъде получена чрез посочените канали, Europressedienst проверява финансовите отчети на дружествата от фотоволтаичния сектор или сътрудничи на свободна основа с други изследователски институти с оглед получаването на данни или тяхното сверяване. Проверката показа, че тези източници се използват от консултанта в обичайната му дейност. В светлината на горното беше счетено за уместно в настоящото разследване да бъдат използвани услугите на Europressedienst, а твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
(486)
По отношение на издадения от съответната компетентна служба на Комисията документ „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства“ („Най-добрите практики“) следва да се направят следните бележки. На първо място, това е документ, който не ангажира Комисията, тъй като не е приет от колегиума на нейните членове, а е само публикуван от съответната служба с цел да предостави препоръки на заинтересованите страни как да представят икономически доказателства. На второ място, най-добрите практики се отнасят до представянето на икономически анализи и данни, използвани в разследвания от сферата на конкуренцията, в съответствие с членове 101 и 102 от ДФЕС и при сливанията. Приложимите правила, стандартите по отношение на доказателствата и правомощията за разследване, определени на Комисията при делата от областта на конкуренцията, не могат да се сравняват с разследванията в областта на търговската защита, към които се прилага изцяло различен комплекс от правила.
(487)
Няколко страни оспориха използваната от консултанта методология, като изказаха твърдението, че тя не отговаря на признатите научни стандарти. Както обаче е посочено в съображение 481 по-горе, методологията беше подложена на оценка, а получените съгласно нея резултати бяха сверени и проверени, вследствие на което бяха счетени за съответстващи на другите публикувани данни и, следователно, за надеждни в разумна степен. Някои конкретни въпроси, повдигнати от определени заинтересовани страни, бяха изяснени двустранно и информация по тях беше предоставена в преписката на разследването, което е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(488)
CCCME изказа твърдението, че методологията при агрегирането на данните не е била разяснена. Твърдението беше отхвърлено, тъй като съответната информация беше предоставена на всички заинтересовани страни в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(489)
След оповестяването на окончателните заключения няколко от страните изказаха отново своите притеснения във връзка с избора на консултант от страна на Комисията и относно качеството на предоставените данни. Те твърдят, че данните на консултанта могат да бъдат поръчани и закупени ad hoc, за да удовлетворят конкретно посочените искания на потенциални клиенти и поради това са евентуално необективни. Освен това CCCME изказа несъгласието си, че данните, събрани от консултанта, могат да се считат за категорични доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като те до голяма степен се основават на допускания и оценки. Освен това се твърди, че предоставените данни не са подкрепени в достатъчна степен от доказателства, представени в преписката, и че те не са от категорично, обективно и поддаващо се на проверка естество.
(490)
По отношение на тези твърдения следва да се препрати към съображения 481-482 по-горе, в които се представя допълнителна информация относно избора на консултанта. Освен това следва да се отбележи, че Комисията е наела консултанта въз основа на информацията, която е била на разположение в онзи момент, и при пълно спазване на приложимия към процедурата Финансов регламент на Комисията. Освен това следва да се припомни, че капацитетът на консултанта да предостави всички необходими данни навреме беше от много голямо значение, тъй като Комисията е обвързана със законоустановени срокове за публикуването на временните констатации от все още продължаващото разследване.
(491)
Що се отнася до качеството на предоставените данни и доколко те могат да се считат за категорични доказателства в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент, както беше посочено по-горе в съображение 482, методологията на консултанта за събиране на данни беше подложена на оценка и беше установено, че качеството ѝ е задоволително. Освен това, както се посочва в същото съображение, предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с други източници и беше установено, че те са в разумна степен коректни. На последно място следва да се отбележи, че базата данни на консултанта се актуализира редовно, независимо от нуждите и исканията на клиентите. Същата база данни се използва за агрегиране и предоставяне на статистически данни в сферата на фотоволтаичната енергия на различни клиенти, поради което твърдението, че данните не са обективни, трябваше да бъде отхвърлено.
(492)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията трябва да разкрие източниците, използваната методология и дружествата, с които си е сътрудничил консултантът за събирането на предоставените макроикономически данни. Друга заинтересована страна настоя, че използваната от консултанта методология предполага получаване на некоректни резултати. Няколко заинтересовани страни поискаха допълнителна информация относно използваната от консултанта методология, като среден процент на отговорилите/съгласилите се да бъдат интервюирани, дял на данните, събрани чрез всеки един канал, по какъв начин са проверени данните, апроксимации/допускания при генерирането на данните, брой на дружествата, за които са използвани апроксимации, както и поне от какъв порядък е броят на служителите на консултанта.
(493)
По отношение на тези твърдения следва да се отбележи, че след оповестяването на временните мерки Комисията предостави на заинтересованите страни методологията и използваните източници за агрегирането на данните и отговори на конкретни въпроси, поставени в тази връзка от заинтересовани страни след оповестяването на временните заключения относно антидъмпинговите мерки. По отношение на допълнително получените искания за информация от заинтересовани страни след оповестяването на окончателните заключения се счита, че те са обхванати от информацията, предоставена след налагането на временните мита, доколкото това позволяват ограниченията, налагани от поверителността. Освен това следва да се подчертае, че Комисията провери на място начина, по който консултантът е събрал и агрегирал данните, както и допусканията, направени с цел агрегиране на данните. Резултатите от проверката бяха задоволителни и Комисията получи увереност в коректността на направените допускания и в качеството на данните, предоставени от консултанта. Освен това страните не оспориха данните като такива.
(494)
След оповестяването на окончателните заключения друга страна поиска разяснения по отношение на броя на производителите от Съюза, обхванати от консултанта при събирането на неговите данни и припокриването между тях и приблизително 215-те производители от Съюза, известни на Комисията. В това отношение следва да се разясни, че производителите от Съюза, обхванати от консултанта, са в голямата си част същите, за които е известно, че представляват промишлеността на Съюза в настоящото разследване, както е посочено в съображение 475 по-горе.
(495)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията е провела анализа на вредата непоследователно, тъй като той е направен отделно за модулите и отделно за елементите, докато изчисленията на процента на субсидията и на вредата са направени като среднопретегленa стойност за модулите и елементите заедно. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването, като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това процентите на субсидията и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(496)
И на последно място, друга заинтересована страна изказа твърдението, че изчислението на стойностите на макроикономическите показатели по време на РП неправилно е базирано на проста средноаритметична стойност за 2011 и 2012 г., тъй като подобна методология не би била обективна и не би дала резултати, отразяващи реалността през РП. Следва да се разясни, че прости средноаритметични на данните са използвани само когато тенденциите през съответните периоди са били сходни. При наличие на разнопосочни тенденции, методологията е била съответно адаптирана, като е била отчетена пазарната реалност. Съответната заинтересована страна не изясни до каква степен резултатите от използваната методология не биха отразявали пазарната реалност. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(497)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи.
(498)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(499)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(500)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и размер на подлежащите на изравняване субсидии. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от засегнатата държава. По-долу пазарът за собствено потребление и свободният пазар съвкупно се наричат „общ пазар“.
(501)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
(502)
Няколко страни изказаха становището, че вредата е трябвало да бъде оценена отделно за използването за собствено потребление на промишлеността на Съюза и за свободния пазар. Една страна изказа становището, че данните относно елементите, предназначени за собствено потребление на промишлеността на Съюза, е трябвало да бъдат изключени от оценката на вредата поради това, че те не са били засегнати от субсидирания внос.
(503)
Разследването показа, че производителите от Съюза, при които има вертикална интеграция, са били принудени от ценовия натиск на субсидирания внос да внасят субсидирани продукти (елементи) и да спрат производството им на цена по-висока от вносната цена. Освен това при разследването се установи, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление са показвали същите тенденции по отношение на цените, което също сочи, че са били засегнати в една и съща степен от съответния внос.
(504)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни настояха, че Комисията не е направила адекватен и мотивиран анализ на пазара на собственото потребление, нито е обяснила защо не е направен отделен анализ. Една от страните изказа твърдението, че не е предоставена информация за значението на производството на Съюза, предназначено за собствено потребление на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че съображение 106 от временния антидъмпингов регламент, в което се заключава, че цените на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза не винаги са отразявали пазарните цени, противоречи на заключенията от съображение 503, в което се посочва, че свободния пазар и пазарът за собствено потребление на промишлеността на Съюза са показвали сходни тенденции по отношение на цените.
(505)
Най-напред следва да се отбележи, че в съображение 105 от временния антидъмпингов регламент са посочени причините, поради които е счетено, че е уместно да се работи с показатели за вредата, които се отнасят до цялата дейност на промишлеността на Съюза, включително до собственото ѝ потребление (в изключение на показателя рентабилност). В това отношение следва да се припомни, както е посочено в същото съображение, че при разследването се установи, че производството, предназначено за собствено потребление, е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от КНР, което не се оспорва от съответните заинтересовани страни. Поради това твърдението, че не са дадени обяснения защо не е направен отделен анализ, трябваше да бъде отхвърлено. Аналогично трябваше да бъде отхвърлено и твърдението, че е трябвало да бъде направен анализ на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза, тъй като то следва от горното заключение.
(506)
На второ място, въпреки че въз основа на горното значението на производството на Съюза, предназначено за собствено ползване, не е било счетено за съществен елемент, следва да се отбележи, че производството на Съюза на елементи, предназначени за собствено ползване, представлява около половината от цялото производство през РП. На последно място, следва да се разясни, че фактът, че цените на пазара за собствено ползване, не отразяват цените на свободния пазар, не противоречи непременно на факта, че и двете категории цени са следвали едни и същи тенденции, тъй като в този случай те отново могат да бъдат на различни равнища и промените в тях могат да бъдат на по-високи или по-ниски равнища и така да показват различна картина. Въз основа на горното твърденията, отнасящи се до пазара, предназначен за собствено ползване, бяха отхвърлени.
(507)
Съответните страни не предоставиха каквато и да било информация, която да постави под съмнение тази констатация. Въз основа на тези съображения твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
4.3. Потребление на Съюза
(508)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване, а докладваният от Евростат обем на вноса е в тонове. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, както е посочено по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(509)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1-а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г.=100)
100
223
364
321
Източник: Europressedienst
Таблица 1-б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г.=100)
100
154
200
187
Източник: Europressedienst
(510)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 87 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
(511)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до потреблението на Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 481-483, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(512)
Същата страна изказа твърдението, че потреблението на Съюза не следва да се определя чрез просто сумиране на наличния капацитет за производство на модули в Съюза, и че по-скоро потреблението на модули за собствени проекти на промишлеността на Съюза следва да се извади от него. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като потреблението на модули беше определено въз основа на новоинсталираните мощности в Съюза. Такава е общоприетата практика за определяне на потреблението на модули. Потреблението на елементи беше определено въз основа на производството на модули в Съюза.
(513)
Друга страна изказа твърдението, че в описаната от консултанта методология се признава, че е трудно да се стигне до надеждни цифри за потреблението. Освен това се твърди, че данните за вноса, както и експортните продажби на промишлеността на Съюза са се базирали или на неподдаващи се на проверка оценки или на непълни данни и че съпоставянето, което Комисията е направила, не е било достатъчно, за да се направи заключението, че тези данни са действително надеждни и точни.
(514)
Както вече беше посочено в съображения 481 и 482 по-горе, качеството на данните и на използваните за събирането им методологии беше проверено от Комисията по време на посещения на място, въз основа на които беше счетено, че използваните методологии са надеждни, а резултатите точни и в разумна степен надеждни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(515)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както е посочено в таблиците по-долу; данните са посочени само в индекси и в диапазони от стойности, поради съображения за поверителност. Това е така, защото вносът, осъществен от производителя износител, за който не е установено субсидиране, както е споменато в съображение 472 по-горе, е бил приспаднат от общия внос от КНР.
Таблица 2-a
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
Индекс (2009 г.=100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
60 % - 65 %
68 % - 73 %
75 % - 80 %
78 % - 83 %
Източник: Europressedienst
Таблица 2-б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
Индекс (2009 г.=100)
100
273
491
506
Пазарен дял от общия пазар
5 % - 10 %
12 % - 17 %
17 % - 22 %
22 % - 27 %
Източник: Europressedienst
(516)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от засегнатата държава се е увеличил значително, а именно с около 300 % по отношение на модулите и с над 400 % при елементите. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от засегнатата държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал от [60-65 %] на [78-83 %] за модулите и от [5-10 %] на [22-27 %] за елементите. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(517)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от засегнатата държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
(518)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до обема на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 481-483, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(519)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни оспори методологията за определяне на общата стойност на вноса от КНР, като изказа твърдението, че тя е определена въз основа на трансакции на равнище CIF, без платено мито, поради което възникват съмнения дали тези трансакции действително са били предназначени за потребление в Съюза. По отношение на това твърдение следва да се изясни, че общата стойност на вноса от КНР, предоставена от консултанта, не е използвана при констатациите и че при разследването са определени само обеми на вноса и цени на вноса. Тъй като методологията за определяне на вносните цени не се оспорва като такава от съответната заинтересована страна, следва да се препрати към съответните констатации в съображения 520-528 по-долу. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
4.4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(520)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3-а
Вносна цена на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Вносни цени
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г.=100)
100
79
64
36
Източник: Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3-б
Вносна цена на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г.=100)
100
73
70
58
Източник: Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(521)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите и елементите. Що се отнася до модулите, средната вносна цена е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната вносна цена на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW.
(522)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(523)
Един съдействащ несвързан вносител изказа твърдението, че вносните цени е следвало да бъдат определени въз основа на неговия внос в Съюза на съответния продукт, осъществен по време на разследването. Данните, предоставени от този вносител по време на разследването, обаче представляват само една малка част от общия внос в Съюза и въз основа на тях не могат да се направят значими изводи относно средната вносна цена за целия внос от КНР по време на целия разглеждан период, който обхваща няколко години. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(524)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че методологията за определяне на цените не е била обяснена, по-специално как са слети и обединени данните от различните източници. Освен това се твърди, че разходите за внос е следвало да се определят на база проверената информация, събрана по време на разследването, а не на база оценки.
(525)
Счита се, че предоставената на заинтересованите страни методология е достатъчно пълна, за да позволи разбиране на начина, по който е стигнато до различните цифри. Що се отнася до „разходите за внос“, следва да се разясни, че цените на място са коригирани, за да се получат цени CIF. Направените оценки се потвърждават от данните, събрани по време на разследването.
(526)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на включените в извадката вносители на модули, когато техните данните бяха предоставени.
(527)
Сравнението на цените беше извършено поотделно за всеки отделен вид на продукта за сделки на едно и също ниво на търговия със съответните корекции при необходимост и след приспадането на всички направени отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от [19,8 % - 37,5 %] за модулите, [12,6 % - -53,8 %] за елементите и [19,8 % - -37,5 %] общо за разглеждания продукт.
(528)
Следва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител беше изчислено подбиване на цената при елементите с отрицателен знак. Изнесените количества обаче на са били значителни и поради това не могат да се считат за представителни. Освен това друг от включените в извадката производители износители оспори източника, използван за корекцията от моноелементи към мултиелементи, без обаче да предостави доказателства в подкрепа на твърдението си. Действително специфичната корекция не беше оспорена от производителя износител, нито беше предоставена нова информация или доказателства, поради което твърдението беше отхвърлено.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи положения
(529)
Съгласно член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Както е упоменато в съображения 14 - 22 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(530)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, сверени, доколкото е възможно, с други налични източници, както и от проверените отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители на Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(531)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размера на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от предишно субсидиране или дъмпинг.
(532)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(533)
Една от заинтересованите страни твърди, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни в различните държавите членки и че поради това анализът на вредата следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(534)
Някои страни поставиха под въпрос цялостната надеждност на използваните от Комисията за целите на разследването макроикономически показатели за вреда. Те изказаха твърдението, че тенденциите, установени при някои от тези показатели, се различават от тенденциите, установени по отношение на същите показатели сред включените в извадката производители от Съюза. Посочени бяха по-специално производството на Съюза, производителността, продажбите, средните разходи за труд и заетостта.
(535)
Макроикономическите показатели бяха определени по отношение на всички производители от Съюза. При събирането на едни и същи данни за отделни производители от Съюза и за група производители от Съюза (т.е. включените в извадката производители от Съюза) тенденциите не са непременно идентични, тъй като например теглото на всяко едно от разглежданите дружества не се отчита при такава съпоставка. Поради това при сравнение на макроикономическите показатели за всички производители от Съюза и за включените в извадката не се стига непременно до значещи резултати и тези резултати не дават непременно възможност да се направи извода, че едните или другите данни са ненадеждни. При съпоставянето на тенденциите, следвани от макроикономическите показатели на промишлеността на Съюза, с тези, следвани от същите консолидирани показатели при включените в извадката производители от Съюза, разлики се забелязват при няколко показателя, като производителност, производствен капацитет, обем на продажбите, заетост, производителност на промишлеността на Съюза между 2011 г. и РП. По всеки един от тези показатели включените в извадката производители от Съюза са се представяли по-добре от промишлеността на Съюза като цяло. Причината за това е, че по време на РП много производители от Съюза, които не са част от извадката, са спрели производството си и така са оказали отрицателно въздействие върху макроикономическия показател, изчисляван на равнището на Съюза. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(536)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че изводът, съдържащ се в съображение 153 от временния антидъмпингов регламент, а именно, че положението на промишлеността на Съюза е показвало ясна низходяща тенденция по всички основни показатели за вредата, се основава на данни, предоставени от консултанта. В това отношение следва да се изясни, че, от една страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 4а-6в от временния антидъмпингов регламент, се основават на данни, получени от консултанта и сверени, когато това е възможно, с други налични източници. От друга страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 7а-11в от временния антидъмпингов регламент, се основават на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза, които са проверени на място от Комисията. Следва също така да се отбележи, че решаващи фактори за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, като равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза, средните продажни цени в Съюза както и изчисленията за подбиването на цената, са въз основа на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза и производители износители, които бяха проверени на място. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(537)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4-а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г.=100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г.=100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник: Europressedienst
Таблица 4-б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г.=100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г.=100)
100
140.
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник: Europressedienst
(538)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(539)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията по отношение на потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(540)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
(541)
AFASE изказа твърдението, че обемът на производството, определен за модулите и елементите в съображение 537 по-горе, и производствения капацитет на промишлеността на Съюза, определен за модулите и елементите в същото съображение, са надценени, и предостави данни от други източници (т.е. EPIA, IMS и BNEF), сочещи по-малки обеми. Тези цифри са същите като в съображение 537 по-горе.
(542)
Обемът на производството, определен в съображение 537 по-горе, е въз основа на информация, обхващаща и търгувани на борсата дружества и такива, които не се търгуват на борсата. Тенденциите, следвани от производството на Съюза и определени в съображение 537 по-горе, съответстват освен това на тенденциите, следвани от потреблението на Съюза и определени в съображение 509. Данните, предоставени от AFASE по отношение на обемите на производство, напротив говорят за разлика спрямо потреблението на Съюза, определено в съображение 509 и статистическите данни за потреблението на Съюза, публикувани от EPIA.
(543)
Що се отнася до производствения капацитет, разследването показа, че констатациите, съдържащи се в съображение 537, включват производствения капацитет на дружествата, започнали процедури за обявяване в несъстоятелност или спрели производство по време на РП, тъй като производствените им обекти и оборудване не са били разпродадени и поради това в състояние много бързо да възобновят производството си. Аналогично, както е посочено в съображение 542 по-горе, данните от съображение 537 включват данни от дружества, които не се търгуват на борсата.
(544)
Накрая, данните, предоставени от независимия консултант бяха сверени и проверени, след което бяха счетени за достатъчно точни. Въз основа на горното за данните, предоставени от AFASE въз основа на други налични източници, не беше установено, че непременно противоречат на констатациите от временния антидъмпингов регламент.
(545)
При всяко едно положение приемането на цифрите, предоставени от AFASE, не би повлияло цялостните констатации, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, тъй като тенденцията при тези показатели, а именно производство и производствен капацитет на Съюза, би била дори още по-силно изразена.
(546)
Един съдействащ несвързан производител изказа твърдението, че производственият обем, производствения капацитет и използването на капацитета е трябвало да бъдат определени въз основа на данните само за включените в извадката производители от Съюза. Тъй като това са макроикономически показатели обаче те следва да бъдат определени на равнището на производителите от Съюза с цел да се направи пълно и значещо описание на положението на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(547)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни поиска Комисията да обясни как консултантът е изчислил годишното производство на Съюза. Друга заинтересована страна поиска Комисията да даде допълнителни обяснения относно съчетаването на различните налични данни по отношение на общия производствен капацитет на Съюза. Друга страна посочи, че общото производство на Съюза и общият производствен капацитет на Съюза е трябвало да бъдат получени от производителите от Съюза, избрани за включване в извадката, тъй като това би дало по-надежден резултат. В тази връзка страната твърди, че обществено достъпните данни са неточни поради поверителното естество на тези цифри и че всеки един изследователски център или консултант е принуден да положи анализа си на редица оценки и допускания.
(548)
Следва да бъде разяснено, че годишното производство на Съюза е изчислено въз основа на цифрите, докладвани от производителите от Съюза на консултанта. Когато за конкретна година не е могло да бъде получено годишното производство на определен производител от Съюза, за него е направена оценка, като степента на използване на капацитета от предходната година е приложена към новия производствен капацитет за съответната година. Институциите съпоставиха цифрите, получени от консултанта, с тези, докладвани в отговорите на промишлеността на Съюза във въпросниците за установяване наличието на правен интерес, попълвани преди започването на процедурата. Двете цифри са близки.
(549)
Що се отнася до искането за предоставяне на допълнителни разяснения по отношение на обединяването на разминаващите се данни за производствения капацитет на Съюза следва да се отбележи, че тази информация е вече предоставена в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(550)
И на последно място, производството на Съюза и производственият капацитет на Съюза са макроикономически показатели и поради това трябва да бъдат определени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(551)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за производството (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Страната твърди, че това се потвърждава от факта, че макар консултантът да е използвал много по-голям брой производители от Съюза от Комисията при разглеждането от нейна страна на наличието на правен интерес на етапа на започването на процедурата, общият обем на производството, определен от консултанта, е по-малък от този, който Комисията е определила за целите на решаването кои страни имат правен интерес по отношение на процедурата. Същата страна твърди също така, че поради това информацията, отнасяща се до този показател на вредата не може да се счита за категорично доказателство по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(552)
На първо място следва да се разясни, че броят на производителите, взети предвид от консултанта, от една страна, и от Комисията, от друга, е като цяло подобен, поради което твърдението, че резултатите са непоследователни трябваше да бъде отхвърлено. Следва да се припомни също така, че данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за производството, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
4.5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(553)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5-а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г.=100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник: Europressedienst
Таблица 5-б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г.=100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник: Europressedienst
(554)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това на фона на ръста на потреблението от 221 % това е било равнозначно на спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. и на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от засегнатата държава. Поради това промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за модулите и елементите са отбелязали спад през разглеждания период.
(555)
Една от заинтересованите страни твърди, че пазарният дял на промишлеността на Съюза за модули вече е бил едва 19 % през 2009 г. и че спадът с 6 пункта през разглеждания период не може да се счита за вреда.
(556)
Намаляването на пазарния дял с 6 пункта през разглеждания период трябва да се разглежда на фона на увеличеното потребление на модули в Съюза, което за същия период е нараснало с над 200 %. Както е посочено по-горе - дори при нараснало потребление тя не е могла да увеличи обема на продажбите си и е понесла загуба на пазарен дял. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(557)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за продажбите (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Следователно те не могат в регулаторната уредба на различнитеда се приемат за категорични доказателства по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент. Както е посочено в съображение 482 по-горе, данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за продажбите, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(558)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6-а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой служители
11 779
15 792
17 505
16 419
Индекс (2009 г.=100)
100
134
149
139
Производителност
(kW/на наето лице)
183
211
247
245
Индекс (2009 г.=100)
100
115
135
134
Източник: Europressedienst
Таблица 6-б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г
2011 г.
РП
Брой служители
5 281
5 937
5 641
4 782
Индекс (2009 г.=100)
100
112
107
91
Производителност
(kW/на наето лице)
319
400
483
423
Индекс (2009 г.=100)
100
126
151
133
Източник: Europressedienst
(559)
Заетостта при модулите се е увеличила между 2009 г. и РП с 39 %, а при елементите е спаднала с 9 %. Следва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите. При елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и през РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на субсидирания внос от КНР.
(560)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
(561)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните изказа твърдението, че методологията за определяне на общата заетост в Съюза по време на разглеждания период е некоректна. Същата страна твърди, че когато конкретните равнища на заетост на даден производител от Съюза не са били известни, вместо тях е била използвана средната заетост на тези производители от Съюза, за която е имало информация. Твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като методологията за определяне на общата заетост е различна, т.е. ако данни за заетостта, осигурявана от определен производител от Съюза, липсват, за тази цифра е направена оценка въз основа на данните за същото дружество от предишни години. Както е посочено в съображение 482 по-горе, тази методология беше проверена и беше установено, че тя е разумна. Поради това твърдението беше отхвърлено.
4.5.2.4. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(562)
Всички проценти на субсидиите са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава, това въздействие може да се счита за значително.
(563)
Тъй като това е първата антисубсидийна процедура по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействие от евентуален предишен дъмпинг или субсидиране.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(564)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7-а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
IP
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар
(EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи
(EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
Индекс (2009 г.=100)
100
74
65
52
Източник: проверените отговори на въпросниците
Таблица 7-б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар
(EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
Индекс (2009 г.=100)
100
76
51
31
Производствени разходи
(EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
Индекс (2009 г.=100)
100
62
64
45
Източник: проверените отговори на въпросниците
(565)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите и с 69 % за елементите през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилицият. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на субсидирания внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 579 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт, което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
(566)
Една от заинтересованите страни оспори констатациите, че спадът в средните продажни цени е имал опустошителен ефект за рентабилността на промишлеността на Съюза. Тя изказа твърдението, че средните разходи на промишлеността на Съюза са спаднали в същата степен, поради което спадът в цената е естествено следствие. Както е описано в съображение 565 по-горе обаче при разследването се установи, че продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали дори повече от средните ѝ производствени разходи, поради което намалението на разходите не е отразено в рентабилността на промишлеността на Съюза. Поради това се потвърждава, че спадът в продажните цени на промишлеността е имал опустошителен ефект върху рентабилността на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение се отхвърлят.
(567)
Друга страна оспори заключението от съображение 138 от временния антидъмпингов регламент, че през РП цените са били на равнища, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза, и посочи, че пазарните сили определят дали това е така или не. Същата страна се противопостави и на заключението от същото съображение, че промишлеността на Съюза не е могла да извлече ползи от намаляването на разходите поради ценовия натиск на субсидирания внос. В това отношение институциите отбелязват следното: „нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза“ се отнася до факта, че промишлеността на Съюза е продавала на загуба и поради това не би могла да оцелее в дългосрочен план. Въпросът дали равнището на цената дава възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза следователно е въпрос единствено за отношението между производствените разходи и цените. „Не е могла да се възползва от намаляването на разходите“ се отнася до факта, че разходите са намалявали по-бавно от цените. И двете изявления са подкрепени с доказателства в съображение 138 от временния антидъмпингов регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
4.5.3.2. Разходи за труд
(568)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8-а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
Индекс (2009 г.=100)
100
107
110
113
Източник: проверените отговори на въпросниците
Таблица 8-б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
Индекс (2009 г.=100)
100
99
99
99
Източник: проверените отговори на въпросниците
(569)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Общото увеличение на цената на труда може да се обясни отчасти с едновременното увеличение на производителността (при модулите и елементите) и развитието на инфлацията.
(570)
Една заинтересована страна твърди, че през разглеждания период не е имало никаква инфлация и поради това общото увеличение на разходите за труд не може да се дължи на този фактор.
(571)
За разлика от твърдението на съответната заинтересована страна при разследването се установи, че по време на разглеждания период е имало инфлация и че това, че увеличението на разходите за труд, ограничено до модулите, може да бъде обяснено с инфлацията и увеличената производителност.
(572)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза, е било причинено от увеличение в разходите за труд и от успореден на него спад на производителността. Най-напред обаче следва да се отбележи, че разходите за труд са останали непроменени в случая на елементите, а производителността се е увеличила и при елементите, и при модулите. Поради това увеличението на разходите за труд може да се обясни с увеличена производителност. Освен това разследването показа, че разходите за труд не представляват значителна част от себестойността на продукцията, както вече беше посочено в съображение 203 от временния антидъмпингов регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
4.5.3.3. Запаси
(573)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9-а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
Индекс (2009 г.=100)
100
141
260
229
Източник: проверените отговори на въпросниците
Таблица 9-б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
Индекс (2009 г.=100)
100
140
452
402
Източник: проверените отговори на въпросниците
(574)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период.
(575)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период не е фактор от значение при преценката дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(576)
Същата страна твърди, че представянето на стойностите на запасите в съображение 141 от временния антидъмпингов регламент е подвеждащо, тъй като за разлика от производствения обем на промишлеността на Съюза запасите са изразени в kW, а не в MW.
(577)
Изразяването на запасите в kW или MW беше счетено за обстоятелство, което няма отношение към определянето на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(578)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че запасите е трябвало да бъдат определени за цялата промишленост на Съюза и че цифрите, получени само от десет производители от Съюза, не са представителни. Следва да се изясни, че запасите бяха разглеждани като микроикономически показател и поради това трябваше да бъдат определени въз основа на информация, събрана от отделни дружества, в този случай от извадката от производители от Съюза, счетени за представителни за цялата промишленост на Съюза. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
4.5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(579)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10-а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник: проверените отговори на въпросниците
Таблица 10-б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник: проверените отговори на въпросниците
(580)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(581)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта и с 49 процентни пункта за елементите.
(582)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, като е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите.
(583)
Тенденцията във връзка с нетния паричен поток, който е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала посоката към намаление между 2009 г. и РП. Най-голямото намаление на паричния поток е настъпило между 2011 г. и РП, като той е намалял с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г.. Намалението на паричните потоци за елементите е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(584)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11-а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
Индекс (2009 г.=100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник: проверените отговори на въпросниците
Таблица 11-б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
Индекс (2009 г.=100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник: проверените отговори на въпросниците
(585)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(586)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите, докато през 2009 г. и 2010 г.е било налице увеличение, ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - -17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - -19 %. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(587)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(588)
Една заинтересована страна твърди, че цифрите относно инвестициите, представени по-горе, са твърде ниски в сравнение с производствения капацитет на промишлеността на Съюза, както става ясно от съображение 538. В подкрепа на това твърдение страната съобщи, че ѝ е известно, че един от производителите от Съюза е направил инвестиция в увеличение на капацитета, която е на много по-голяма стойност. Съответната страна заключава, че поради това определеният производствен капацитет на промишлеността на Съюза е бил надценен. Следва да се отбележи, че това твърдение не е подкрепено от никакви доказателства, по-специално що се отнася до инвестицията, направена от въпросния производител от Съюза. От своя страна цифрите относно инвестициите, посочени във временния антидъмпингов регламент, се основават на действителна и проверена информация от включените в извадката производители от Съюза. Следва да се отбележи, че това твърдение се основава също така на съпоставка между съвкупните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза и на съвкупния производствен капацитет на цялата промишленост на Съюза; тази база за сравнение обаче не може да се счита за уместна, тъй като не са взети предвид съвкупните инвестиции на цялата промишленост на Съюза. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(589)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(590)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(591)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(592)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(593)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако субсидираният внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(594)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(595)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент беше проучен въпросът дали причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е субсидираният внос от съответната държава. Освен субсидирания внос бяха проучени и други известни фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че причинена от тях вреда няма да бъде приписана на субсидирания внос.
(596)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни в различните държави членки и поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка.
(597)
Програмите за подкрепа на национално равнище до известна степен определят мащаба на пазара в държавите членки. При разследването обаче се установи, че търсенето не зависи единствено от програмите за подкрепа. В зависимост от географското местоположение, слънцегреене и цената на електроенергията на дадено място слънчевите панели, изглежда, са достигнали или най-малкото са на път да достигнат изравняване на цените (т.е. разходите за производство на слънчева енергия са еднакви с разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници), което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от програмите за подкрепа. Поради това не беше възможно да се установи, че пазарните условия зависят единствено от програмите за подкрепа, и това твърдение беше отхвърлено.
(598)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че при направения анализ на причинно-следствената връзка вредоносното въздействие на субсидирания внос не е разграничено, отделено и количествено изразено спрямо въздействието на други известни фактори, които по същото време са нанасяли вреда на промишлеността на Съюза. Освен това те заявиха, че Комисията не е направила общ анализ на известните други фактори.
(599)
В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че в съответствие с установената си практика Комисията най-напред проучи дали е налице причинно-следствена връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и на второ място - дали някой от известните други фактори е нарушил причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос. При този анализ бе направена оценка на въздействието на други известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза и те бяха разграничени и отделени от вредоносното въздействие на субсидирания внос, за да се гарантира, че вредата, причинена от тези фактори, не се приписва на субсидирания внос. Беше установено, че ако изобщо има някакво отражение, нито един от тези фактори не е оказал съществено въздействие върху състоянието на промишлеността, което да опровергае факта, че констатираната съществена вреда трябва да бъде отдадена на субсидирания внос. Въз основа на това твърдението не беше взето под внимание.
(600)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изтъкнаха същите твърдения. В това отношение се твърди, че Комисията следва изрично да установи чрез мотивирано и адекватно разяснение, че вредата, дължаща се на фактори, различни от субсидирания внос, не се приписва на него.
(601)
След като бяха проучени всички факти, при настоящото разследване се стигна до заключението, че - разглеждан самостоятелно, субсидираният внос е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение не беше възможно да се определи количествено въздействието на другите известни фактори и поради това беше направена качествена оценка, както е посочено в съображения 164-222 от временния антидъмпингов регламент. В заключение беше потвърдено, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от субсидирания внос. Беше счетено, че въздействието на други фактори върху неблагоприятното развитие на промишлеността на Съюза е било ограничено. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент няма изискване относно формата на анализите, които следва да бъдат проведени с цел да се определи дали вредата се дължи на даден фактор или не. Напротив, в съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент анализите трябва да се извършват така, че да бъде възможно вредоносното въздействие на субсидирания внос да бъде отделено и разграничено от вредоносното въздействие, причинено от други фактори. При разследването не бяха открити доказателства за това, че всички други известни фактори, които може да са допринесли за понесената вреда, заедно или поотделно са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. С оглед на гореизложения анализ беше потвърдено, че другите известни фактори не са били от такова естество, че да опровергаят констатацията, че понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда трябва да бъде отдадена на субсидирания внос. Въз основа на това тези твърдения не бяха взети под внимание.
(602)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че националните програми за подкрепа, слънцегреенето и цените на електроенергията (включително регулаторните такси) са различни в различните държави членки, като същевременно на всеки пазар са налице различни пазарни сегменти (инсталации за частни домове до 40 kW, инсталации с търговско и промишлено предназначение от 40 kW до 1 MW и пазарният сегмент на доставчиците на електроенергия с инсталации от 1 MW до 10 MW). С оглед на това те изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка, от една страна, и за сегмента на големите и на частните ползватели, от друга.
(603)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка, без обаче да посочат допълнителни доводи или нови доказателства за това.
(604)
При разследването се установи, че продажбите и вносните цени са сходни на цялата територия на Съюза. Поради това може да се счита, че пазарът за продукта, предмет на разследването, определено е един. При разследването не се установи нито че производителите от различните държави членки или региони са съсредоточили дейността си конкретно на този пазар, нито че субсидираният внос е бил съсредоточен в една държава членка или регион. Освен това нито една от заинтересованите страни не изказа твърдението, че субсидирането и вредата следва да бъдат анализирани по държави членки, което би било необходимо условие за провеждането на отделен анализ на причинно-следствената връзка по държави членки. При разследването не бяха открити доказателства, че този подход би бил уместен, по-специално като се има предвид, че цените на разглеждания продукт са били сходни на цялата територия на Съюза. Следва да се отбележи също така, че слънцегреенето може да бъде различно в различните региони на една и съща държава членка, например много по-голямо в Южна Франция в сравнение със Северна Франция, или че в различните региони на една и съща държава членка (например в Белгия) може да се прилагат различни програми за подкрепа, поради което въздействието на тези фактори върху търсенето може да се различава в различните региони на една и съща държава членка. Разликите в регулаторната уредба на различните държави членки и/или региони обаче и разликите в условията, например слънцегреенето, не са достатъчно основание за отделен анализ на причинно-следствената връзка и съответно на вредата и субсидирането. Поради това тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(605)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че макар от значение да са и други фактори, националните програми за подкрепа остават основният фактор, определящ търсенето. Същата страна оспори твърдението, че на някои места цените на слънчевата енергия вече са се изравнили с тези на електроенергията от конвенционални източници, и изказа твърдението, че след РП цените на модулите са се увеличили, докато тези на електроенергията са се понижили. Изтъкнато бе също така, че при всички случаи поне в някои държави членки регулаторните, икономическите и техническите условия не позволяват свързване към електропреносната мрежа, поради което за тези държави членки е без значение дали е постигнато такова изравняване на цените или не. Страната обаче не предостави доказателства в подкрепа на изказаните твърдения. Изложените по-горе твърдения във всеки случай потвърждават, че по отношение на националните програми за подкрепа и изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници условията в различните държави членки може до известна степен да се различават. Нищо от предоставената информация обаче не сочи, че са налице основания да се направи анализ поотделно за всяка държава членка. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(606)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа това твърдение и предостави информация, за която счита, че показва различните пазарни условия в различните държави членки и сегменти. Предоставената информация обаче не може да се счита за показателна, тъй като представлява презентация във формат Power point без каквито и да било доказателства в подкрепа на изказаните твърдения, и поради това не сочи, че са налице основания да се направи анализ поотделно за всяка държава членка. Поради това твърдението на тази страна беше отхвърлено.
(607)
Въз основа на това беше направено заключението, че анализ на причинно-следствената връзка по държави членки и/или региони и пазарни сегменти не би отговарял на реалните пазарни условия.
(608)
ПКНР изказа твърдението, че Комисията е проявила непоследователност при анализа на причинно-следствената връзка, тъй като анализът на вредата е направен отделно за модулите и за елементите, докато при анализа на причинно-следствената връзка не се прави разграничение между видовете на продукта. В това отношение следва да се отбележи, че макар показателите за вредата действително да се дават поотделно за всеки вид на продукта, заключенията за всеки показател се отнасят за продукта - предмет на разследването, като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това анализът на причинно-следствената връзка е направен на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Въздействие на субсидирания внос
(609)
При разследването се установи, че субсидираният внос от КНР през разглеждания период рязко се е увеличил: обемът на вноса е нараснал значително с около 300 % за модулите и с около 400 % за елементите, а пазарният им дял през РП е нараснал съответно от [60 % - 65 %] през 2009 г. на [78 % - 83 %] за модулите и от [5 % - 10 %] през 2009 г. на [22 % - 27 %] за елементите. Поради това се потвърждава, че през разглеждания период обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили. Налице е ясно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. Както се посочва в съображение 527 по-горе, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(610)
При разследването се установи, че цените на субсидирания внос през разглеждания период са намалели с 64 % за модулите и с 42 % за елементите, което е довело до още по-голямо подбиване на цените. В отговор на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила сериозни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки това извънредно ниските цени на вноса от Китай са принудили промишлеността на Съюза още повече да намали продажните си цени до степен, при която те са станали нерентабилни. По този начин рентабилността на промишлеността на Съюза рязко е намаляла през разглеждания период и през РП тя е започнала да отчита загуби.
(611)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че наличието на внос от Китай и нарасналият пазарен дял на субсидирания внос от КНР на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са определящ фактор за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално недоброто ѝ финансово състояние и влошаването на повечето показатели за вредата.
(612)
Една от заинтересованите страни оспори наличието на достатъчна взаимовръзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. В подкрепа на тази теза беше приведен доводът, че, от една страна, в сравнение с 2009 г. маржът на печалба на промишлеността на Съюза за елементи през 2010 г. значително се е увеличил (от производство на загуба на 12 % печалба), докато вносът от Китай е бил с 36 % по-евтин от цените на промишлеността на Съюза и през същия период пазарният му дял се е удвоил. От друга страна, в сравнение с 2010 г. през 2011 г. пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил само с 6 процентни пункта, въпреки че потреблението през същия период е нараснало много повече, а независимо от това промишлеността на Съюза е отчела загуби от 36 %. Същата страна твърди също така, че през РП вносът на елементи от други трети държави е бил на същите цени като вноса от Китай, но е придобил по-голям пазарен дял, отговарящ на загубения пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(613)
При разследването се установи, че през разглеждания период пазарният дял на Китай за модули и елементи постоянно се е увеличавал (със 17 процентни пункта при модулите и 17 процентни пункта при елементите). Както се посочва в съображение 609 по-горе, субсидираният внос от КНР значително се е увеличил, а вносните цени са се понижили. Успоредно с това през разглеждания период промишлеността на Съюза е губела пазарен дял и както е посочено в съображения 589-593 по-горе, при всички основни показатели за вредата се отчита неблагоприятна тенденция. Поради това се потвърждава, че е налице ясно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(614)
Посочената по-горе взаимовръзка във времето беше установена поотделно за всички видове на продукта. Освен това анализът на въздействието, което вносът оказва върху маржа на печалба на промишлеността на Съюза поотделно за всяка година от разглеждания период, не води до значими резултати, тъй като не е необходимо наличието на субсидия и съществена вреда, както и на причинно-следствена връзка между тях да се установяват поотделно за всяка година. Взаимовръзката между субсидирания внос и съществената вреда е доказана в достатъчна степен при анализа на процесите през целия разглеждан период.
(615)
Следва да се отбележи също така, че рентабилността на промишлеността на Съюза е един от факторите, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, който трябва да бъде проучен, когато се разглежда въздействието на субсидирания внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Сам по себе си фактът, че промишлеността на Съюза е била рентабилна през определена година, не означава непременно, че не е понесла съществена вреда. Освен това не е необходимо загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза да отговаря точно на увеличението в пазарния дял на субсидирания внос, за да се установи наличието на причинно-следствена връзка между вредата и субсидирания внос. На последно място, други фактори (напр. внос от други трети държави или развитие на потреблението), които биха могли да имат отражение върху състоянието на понесена вреда, в което се намира промишлеността на Съюза, бяха разгледани отделно и констатациите по тях са изложени в съображения 619-732 по-долу.
(616)
Съвпадането във времето между нарасналия субсидиран внос в значителни количества, който подбива цените на промишлеността на Съюза, и все по-нестабилното състояние на промишлеността на Съюза е ясен показател за наличието на причинно-следствена връзка в настоящия случай, както е установено в съображения 609-611 по-горе. Поради това твърденията, че липсва каквато и да било взаимовръзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха отхвърлени.
(617)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна продължи да оспорва анализа на причинно-следствената връзка, тъй като рентабилността на промишлеността на Съюза не е била анализирана специално за определени години (по-конкретно 2010 г.), а за целия разглеждан период.
(618)
Следва да се отбележи, че по отношение на причинно-следствената връзка не може да се достигне до достоверни заключения, ако се отдели една конкретна година от разглеждания период, без да се вземат под внимание развитието на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период и взаимовръзката между него и развитието на субсидирания внос. Подобен анализ може да доведе само до частична картина и от него не могат да се извлекат стабилни изводи. Високата рентабилност през 2010 г., която се отразява и върху други финансови показатели на промишлеността на Съюза, се дължи на извънредно големия скок в потреблението на Съюза благодарение на щедрите схеми за подкрепа - това дава възможност на промишлеността на Съюза да отчете най-добро увеличение на продажбите през същата година, но то е само временно и във всички случаи не е трайно за този вид промишленост. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от други трети държави
(619)
През разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, а пазарният дял се е свил от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият най-голям износител след КНР.
(620)
През разглеждания период обемът на вноса на елементи от други трети държави се е увеличил със 186 %, като пазарният дял е нараснал от около 24 % през 2009 г. на близо 36 % през РП. Тайван е вторият най-голям износител на елементи след КНР и по количество на вноса и пазарен дял далеч изпреварва останалите трети държави, но все още не достига отбелязаните от КНР равнища.
(621)
Средните вносни цени на модули и елементи от трети държави са по-високи от средната единична цена на вноса от КНР. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната вносна цена на модулите е по-висока от средната вносна цена на модулите от Китай, а средната вносна цена на елементите е в същия диапазон като средната вносна цена на елементите от КНР. Тъй като обаче не е налице подробна информация по видове на продукта, сравнението на осреднени цени може да се използва само като ориентир и на тази база не могат да се направят стабилни изводи. През целия разглеждан период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато се увеличава, вследствие на което пазарният му дял се увеличава с около 14 процентни пункта. Дори да се приеме обаче, че вносът на елементи от Тайван може да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не може да се направи заключението, че той е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от КНР и понесената вреда от промишлеността на Съюза, тъй като обемът на вноса на елементи от КНР леко превишава този от Тайван. Що се отнася до цените, въпреки че средните индикативни цени попадат в същия диапазон, на тази основа не може да се направи никакво заключение, тъй като няма данни за конкретния вид на внесените елементи. Като цяло обаче и въпреки нарасналия пазарен дял по отношение на продукта, който е предмет на разследването, обемите са по-малки в сравнение с тези от КНР и цените през РП като цяло са по-високи, с изключение на цените на елементите. Въз основа на това и по-специално с оглед на обстоятелството, че обемът на вноса, пазарният дял и цените на други трети държави средно са сходни с тези на промишлеността на Съюза или ги превишават, може да се направи заключението, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от КНР и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
(622)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни направиха коментари по отношение на констатациите във връзка с вноса от други трети държави. Тези страни обаче не разкриха нова информация и доказателства, които евентуално биха променили съответните констатации.
(623)
Страните подчертаха по-специално обема на вноса на елементи от Тайван. Абсолютният обем на вноса на разглеждания продукт от Тайван (1 132 MW) обаче представлява извънредно малък дял (под 5 %) от общото потребление в Съюза (21 559 MW), както и в сравнение с вноса от КНР (15 005 MW). Поради това вносът от Тайван - ако изобщо има някакво отражение, е повлиял само незначително върху вредата за промишлеността на Съюза и не нарушава причинно-следствената връзка.
Таблица 12
Внос и пазарен дял - други трети държави
МОДУЛИ
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
Индекс (2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна вносна цена EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
Индекс (2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна вносна цена EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
Индекс (2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна вносна цена EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от други държави в Азия (MW)
720
1.140
1.029
879
Индекс (2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от други държави в Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна вносна цена EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от държави в останалата част на света (MW)
94
238
165
121
Индекс (2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от държави в останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна вносна цена EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник: Europressedienst
ЕЛЕМЕНТИ
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
Индекс (2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна вносна цена EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
Индекс (2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
Индекс (2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна вносна цена EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
Индекс (2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
Индекс (2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна вносна цена EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
Индекс (2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна вносна цена EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от държави в останалата част на света (MW)
175
290
350
282
Индекс (2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от държави в останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна вносна цена EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
Индекс (2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник: Europressedienst
5.3.2. Несубсидиран внос от КНР
(624)
След щателен анализ на несубсидирания внос от КНР беше установено, че той няма съществено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, което да може да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
5.3.3. Развитие на потреблението на Съюза
(625)
Както се посочва в съображение 509 по-горе, през разглеждания период потреблението на модули в Съюза се е увеличило с 221 %, а потреблението на елементи - с 87 %. То е достигнало най-високата си точка през 2011 г. и е спаднало през РП, макар че се задържа далеч над равнището в началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарасналото потребление, тъй като през същия период пазарният ѝ дял е намалял от 19 % на 13 % за модулите и от 68 % на 38 % за елементите. По същото време пазарният дял на КНР рязко е нараснал до 2011 г. и след това се стабилизирал на много високо равнище през РП, когато потреблението е намаляло. Поради това, като се има предвид, че през разглеждания период въпреки спада на потреблението в Съюза през РП субсидираният внос от КНР или е запазил пазарния си дял (при модулите), или го е увеличил (при елементите) за сметка на промишлеността на Съюза, не може да се направи заключението, че потреблението се е свило до степен, която е нарушила причинно-следствената връзка между субсидирания внос от КНР и понесената вреда от промишлеността на Съюза. Освен това при разследването се установи, че тъй като капацитетът на промишлеността на Съюза при всяко положение е бил много по-малък от мащаба на потреблението, свиването на потреблението през РП не може да е оказало въздействие върху състоянието на понесена вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза.
(626)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето се определя от програмите за подкрепа на държавите членки. Както се посочва в съображение 632 по-долу, съществуват различни програми за подкрепа, а взаимовръзката между тях и търсенето е изключително сложна, поради което точното им въздействие трудно може да се изрази количествено. Наличните сведения обаче сочат, че даже без програми за подкрепа търсенето на слънчева енергия ще продължи и с течение на времето дори ще се увеличава, макар и в по-малка степен, отколкото при наличието на такива програми. В тази връзка няколко страни изказаха твърдението, че в някои региони на Съюза цените на слънчевата енергия вече са се изравнили или почти са се изравнили с тези на електроенергията от конвенционални източници.
(627)
Една заинтересована страна заяви, че вносът от КНР не е удовлетворил изцяло увеличеното потребление и че въпреки че при модулите промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял в периода 2009 - 2010 г., през същия период тя е повишила рентабилността си. Освен това се твърди, че през 2009 г., когато вносът на елементи от КНР е имал само 8-процентен пазарен дял, промишлеността на Съюза отново е отчела 8-процентна загуба.
(628)
Както се посочва в съображения 609-616 по-горе, въпреки спада на потреблението в Съюза през РП през разглеждания период субсидираният внос от КНР или запазва пазарния си дял (при модулите), или го увеличава (при елементите) за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това не може да се направи заключението, че потреблението се е свило до степен, която е нарушила причинно-следствената връзка между субсидирания внос от КНР и понесената вреда от промишлеността на Съюза. Освен това при разследването се установи, че тъй като капацитетът на промишлеността на Съюза при всяко положение е бил много по-малък от мащаба на потреблението, свиването на потреблението през РП не може да е оказало въздействие върху състоянието на понесена вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(629)
Друга заинтересована страна оспори твърдението, че търсенето в Съюза ще продължи даже без национални програми за подкрепа. Същата страна изказа твърдението, че има взаимовръзка между търсенето и програмите за подкрепа и че без подобни програми проектите във фотоволтаичния сектор вече не биха били печеливши, поради което търсенето на соларни панели също ще спре. Тази страна обаче не представи никакви доказателства, които биха могли да опровергаят констатациите, изложени в съображение 626. При липсата на нова информация в това отношение твърдението беше отхвърлено.
(630)
След оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че фактът, че капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения не е удовлетворявал търсенето в Съюза, не е от значение, тъй като обемът на продажбите на модули на промишлеността на Съюза е спаднал в съответствие със спада в потреблението; ПКНР изтъкна отново, че спадът в потреблението между 2011 г. и ПР е причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки че потреблението в Съюза действително е спаднало между 2011 г. и РП и обемът на продажбите на модули е намалял със сходни темпове, тези факти трябва да се разглеждат във връзка с развитието на субсидираните цени на вноса от Китай, които значително подбиват цените на промишлеността на Съюза и я принуждават да продава на загуба. В това отношение се припомня, че, както се посочва в съображение 111 от временния антидъмпингов регламент, вносът от КНР или е запазил пазарния си дял (при модулите), или го е увеличил (при елементите) на фона на намаляващо потребление. Същевременно цените на вноса от Китай значително са се понижили и в значителна степен са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.3.4. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за програми за подкрепа
(631)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(632)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа в областта на слънчевата енергия са преференциалните цени. Анализът на Комисията се съсредоточи върху този вид програма за подкрепа.
(633)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО (102) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Степента на подкрепа и начинът, по който се прилагат ПЦ, са различни в различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собственици на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и постигнат разумна норма на възвръщаемост. Както и други програми за подкрепа, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи съгласно членове 107 и 108 от ДФЕС, което гарантира липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(634)
Въпреки националните различия при развитието на ПЦ в Съюза се наблюдават три явления: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на програмата за ПЦ като цяло (Испания) и iii) въвеждането на прагови стойности за мощността („тавани“) на инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталираните нови мощности, за който се предоставя подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, явно те са били въведени основно през 2012 г. и по тази причина най-вероятно не са оказали никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното премахване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. При анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементите. Тъй като елементите действително са незаменим компонент за производството на модули и не се използват в други производствени процеси, намалялото търсене на модули автоматично предизвиква спад в търсенето на елементи.
(635)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между развитието на ПЦ и потреблението, то показа също така, че спадът на потреблението в периода между 2011 г. и РП не е допринесъл по начин, който да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно се посочва в съображение 625 по-горе. Разследването показа, че въпреки влошеното състояние на промишлеността на Съюза производителите износители са успели да запазят големите си пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 20 % през 2011 г. на 22 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на субсидирания внос и оказвания от него съществен ценови натиск върху пазара на Съюза. Поради това загубата на рентабилност за промишлеността на Съюза не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(636)
Вследствие на това се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчева енергия и че неотдавнашното им премахване (например в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това спадът на потреблението през РП не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(637)
Няколко страни изразиха становище, че поради съкращенията в ПЦ възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия са станали непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(638)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и мащаба на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с интензивно слънцегреене, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. Разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки премахването на програмата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ. Въз основа на гореизложеното твърдението беше отхвърлено.
(639)
Няколко страни изказаха твърдението, че развитието на ПЦ е оказало силен натиск за понижаване на цените и съответно се е отразило на рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от заинтересованите страни изтъкна, че е разгледано само въздействието, което развитието на ПЦ е оказало върху търсенето, докато е трябвало да бъде анализирано и отражението върху цените. В същата връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че повечето държави членки са направили големи съкращения още през 2010 г. и това е оказало натиск за понижаване на цените на модулите.
(640)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че държавите членки са направили съкращенията в ПЦ на различни етапи във времето и с различни темпове, поради което е твърде трудно да се очертае обща картина за целия Съюз. Независимо от момента, в който ПЦ са достигнали много ниски равнища, значителното понижение в цените на промишлеността на Съюза и в нейната рентабилност през разглеждания период не може да се обясни единствено или предимно с намалението на ПЦ. На първо място, въз основа на събраната информация за Германия и Италия, които заедно представляват около 75 % от потреблението в Съюза през 2011 г., спадът в средните продажни цени е по-силно изразен от спада в размера на ПЦ през РП. На второ място, събраните сведения сочат, че в някои държави, като Италия, дори при много щедри ставки на ПЦ промишлеността на Съюза е била принудена чувствително да намали цените си. На последно място, през РП производителите от Съюза са били принудени да продават на цени под себестойността на продукцията главно поради това, че китайските производители износители са държали 80 % от пазара на Съюза и следователно са имали възможност да влияят на механизма за определяне на цените.
(641)
При разследването беше установено също така, че поради по-високите ставки на ПЦ и поради спада в цените на модулите в Съюза до 2011 г. инвестициите в слънчева енергия са били изключително привлекателни, тъй като инвеститорите са отчитали много голяма възвращаемост. Това е довело до повече инвестиции и съответно до по-голямо търсене на слънчеви панели. Вследствие на увеличеното търсене общият обем заплатени ПЦ значително се е увеличил и повечето държави членки са занижили съществуващите програми за ПЦ с цел да избегнат, наред с други последици, увеличение на себестойността на електроенергията. Това показва, че съкращаването на ПЦ може също така да е било следствие от спада в цените, а не обратното. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(642)
След оповестяването на окончателните заключения една заинтересована страна заяви, че е налице противоречие между съображение 640 по-горе, в което се посочва, че е трудно да се направи оценка на търсенето в Съюза като цяло, и съображение 608 по-горе, в което се посочва, че анализът на причинно-следствената връзка по държави членки не би довел до значими резултати. Следва да се поясни, че при оценката в съображение 640 се има предвид, че е трудно да се очертае обща картина на развитието на ПЦ за целия Съюз, а не на търсенето в Съюза, както твърди заинтересованата страна. Следователно между двете съображения не съществува противоречие и твърдението беше отхвърлено.
(643)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че дори при високи ПЦ цената на модулите може да спадне значително поради технологичното развитие, икономиите от мащаба, намаляването на себестойността и увеличаващия се производствен капацитет в световен мащаб. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че според събраните сведения италианските производители са били принудени да свалят цените си под себестойността на продукцията дори при наличието на високи ПЦ. Въпреки че посочените по-горе фактори може действително да са оказали въздействие върху средните разходи, те не могат да обяснят защо производителите от Съюза е трябвало да намалят цените си под себестойността на продукцията. Поради това се стигна до заключението, че причина за спада на цените е бил предимно субсидираният внос от КНР, заради който цените са били занижени до равнища, които не могат да бъдат поддържани; поради това твърдението беше отхвърлено.
(644)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни заяви, че заключението в съображение 641 по-горе - а именно че съкращаването на ПЦ може също да е било следствие от намаляването на цените, а не обратното, не е подкрепено с доказателства.
(645)
Следва да се отбележи, че заключенията, посочени в съображение 641 по-горе, се основават на наличната информация по време на разследването, а описаният вариант беше счетен за разумен с оглед на обстоятелствата на конкретния пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(646)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изрази несъгласие със заключението, че ценовият натиск, довел до понижаване на цените на производителите от Съюза, е бил предизвикан главно от субсидирания внос, и изказа противоположното твърдение, че именно съкращаването на ПЦ е принудило производителите от Съюза да намалят цените си. Същата страна отново настоя, че при ограничаването на ПЦ цените на фотоволтаичните системи са намалели успоредно с намаляването на ПЦ, така че разходите на дружествата, разработващи проекти, не са се увеличили, и това в крайна сметка е довело до ценовия натиск върху производителите от Съюза.
(647)
Тъй като не бяха представени категорични доказателства в подкрепа на тези твърдения, Комисията поддържа анализа си и заключенията си, изложени в съображения 640 и 641 по-горе.
(648)
Същата страна изказа твърдението, че пазарите се обуславят от развитието на ПЦ, и предостави информация за броя на ФВ инсталациите през 2012 и 2013 г. в Обединеното кралство. Предоставената от страната информация е публикация на британското правителство въз основа на седмичните регистрации в централния регистър на ПЦ в Обединеното кралство (CFR). Следва да се отбележи, че тази информация се отнася предимно за период извън РП, и то само за една държава членка, докато настоящото разследване е насочено към състоянието на пазара на Съюза като цяло. Във всеки случай не се оспорва, че равнищата на ПЦ оказват влияние върху търсенето, тъй като рентабилността на инвестицията в места с по-слаба слънчева радиация зависи от равнището на ПЦ. За да покажат обаче, че равнището на преференциалните цени през РП е причина за вредата, заинтересованите страни би трябвало да докажат, че увеличението на цената на производителите от Съюза до равнище, при което те не понасят вреда, би означавало, че производителите от Съюза не биха били в състояние да продават разглеждания продукт, тъй като инвестициите във ФВ системи не биха били жизнеспособни при такива ценови равнища. Такива доказателства не бяха представени. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(649)
Няколко страни изказаха твърдението, че при ниски ставки на ПЦ инвестициите във фотоволтаични проекти са били икономически жизнеспособни само когато са били реализирани с по-евтините слънчеви панели, внасяни от КНР. Поради това се твърди, че съкращенията в ПЦ са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза. Друга страна изказа твърдението, че ставките на ПЦ са оказали въздействие върху механизма за определяне на цените на модулите.
(650)
Следва да се отбележи, че себестойността на модула, при която определен проект въпреки всичко би бил икономически жизнеспособен, е различна в различните държави членки или различните региони и е следствие на множество фактори, като ПЦ, други регулаторни инициативи, слънцегреене, цените на електроенергията от конвенционални източници и др. Освен това при разследването се установи, че действащите инсталации във все по-малка степен зависят от ПЦ, тъй като при някои видове инсталации в определени региони на Европа, като голяма част от Италия, Испания, Португалия, Южна Франция и Гърция, цената на фотоволтаичната енергия вероятно се е изравнила с цената на електроенергията от конвенционални източници. Въз основа на гореизложените съображения изказаните в това отношение твърдения бяха отхвърлени.
(651)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че Комисията не е разследвала дали промишлеността на Съюза не е съумяла да предвиди, че програмите за държавна подкрепа внезапно ще бъдат ограничени или прекъснати. Не бяха представени доводи в подкрепа на това твърдение. Следва да се отбележи обаче, че съдейки от събраните доказателства, няма данни, които да сочат, че промишлеността на Съюза е реагирала неадекватно на пазарните сигнали (т.е. развитието на търсенето) и на другата налична информация (т.е. за ограничаването на програмите за подкрепа). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(652)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че съкращаването на ПЦ е станало причина за спада в продажбите на промишлеността на Съюза, тъй като инвестициите са били жизнеспособни само при достъпните цени на китайския продукт. Събраните доказателства всъщност сочат само слабо понижение в продажбите на промишлеността на Съюза през РП за разлика от очакваното развитие, ако фотоволтаичните проекти са били осъществими само с китайски модули. Напротив, продажбите на модули на промишлеността на Съюза са се увеличавали до 2011 г., след което слабо са се понижили през РП, като са следвали една и съща тенденция с потреблението. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(653)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че намалението на ПЦ е принудило производителите от Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(654)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на субсидирания внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Белег за това е фактът, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 и 2011 г. преди основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на субсидирания внос от КНР, който значително подбива цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза все повече да намалява цените си. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
(655)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че констатациите в съображения 174 и 175 от временния антидъмпингов регламент, а именно че промените в ПЦ не са нарушили причинно-следствената връзка, нямат нито фактическа, нито правна основа и са в противоречие с член 8, параграф 5 от основния регламент, тъй като Комисията не е направила оценка на равнището на вредата, причинена от ограничаването на ПЦ, и защото е счела, че значителният спад в цената на промишлеността на Съюза е следствие единствено от субсидирания внос от КНР. Същата страна твърди, че спадът в цената на модулите и елементите е световно явление и не се дължи на натиск от страна на китайския внос.
(656)
По отношение на твърдението, че Комисията не е направила оценка на равнището на вредата, причинена от съкращенията в ПЦ, следва да се посочат съображения 628-629 по-горе, както и съображения 640-641, в които Комисията прави заключението, че - независимо дали и в каква степен може да са били причинени от съкращенията в ПЦ - нито спадът в търсенето, нито отражението на ПЦ върху цените на промишлеността на Съюза са били от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между понесената вреда от промишлеността на Съюза и субсидирания внос от КНР. Поради това твърдението, че констатациите на Комисията не почиват на фактическа основа, беше отхвърлено. Що се отнася до твърдението, че спадът в цената на модулите и елементите е световно явление, следва да се посочат съображения 619-621 по-горе, в които се прави оценка на обема и цените на вноса в Съюза от държави, различни от КНР. Въпреки че несъмнено е съществувала световна тенденция за понижаване на цените на модулите и елементите, цените на субсидирания внос от КНР са влошили тази тенденция до степен, при която се стига до загуби. Въз основа на гореизложеното твърдението беше отхвърлено.
(657)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия в Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Освен това при разследването се установи, че намалението на цените на промишлеността на Съюза не се дължи главно на съкращенията в ПЦ. Поради това се прави заключението, че развитието на ПЦ не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.5. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(658)
Някои заинтересовани страни заявиха, че причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпуснати на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 и 2006 г.).
(659)
Предоставените сведения не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидията, която се твърди, че е получил един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация се отнася за период преди разглеждания период, тя очевидно не е от значение. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между получена субсидия от промишлеността на Съюза, както се твърди, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
5.3.6. Свръхкапацитет
(660)
Изказано бе твърдението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитета на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде голям брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана със собствените ѝ действия за свръхразширяване на капацитета ѝ. Някои заинтересовани страни застъпиха противоположното твърдение, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции за разширяване на капацитета.
(661)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е удовлетворил нарастващото потребление на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза е било основателно и е следвало развитието на пазара, т.е. нарастването на потреблението. Поради това то не може да се разглежда като причина за понесената вреда.
(662)
Въз основа на това доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, също не бе потвърден по време на разследването. Напротив, както беше споменато по-горе, през разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с неусвоен капацитет през целия разглеждан период, което показва, че е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(663)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички стопански субекти на пазара, включително в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение поради създадения свръхкапацитет на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе изказано твърдението, че разследваният продукт се е превърнал в борсова стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а те се определят от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази конюнктура, а не субсидираният внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(664)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в борсова стока, това не би оправдало нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството на разглеждания продукт се е развило едва наскоро (около средата на миналото десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето. Въз основа на това тези твърдения бяха отхвърлени.
(665)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че свърхкапацитетът е довел до рационализиране на цените. В това отношение следва да се отбележи, че, от една страна, свръхкапацитетът е довел на практика до надпревара за все по-ниски цени и до потискане на цените на промишлеността на Съюза, което средно е било по-голямо от намалението на производствените разходи. От друга страна, увеличаването на капацитета на промишлеността на Съюза е следвало развитието на пазара и беше счетено за основателно решение. Освен това при елементите производственият капацитет се увеличава по-слабо, отколкото при модулите. Поради това твърдението в това отношение трябваше да бъде отхвърлено.
(666)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че понесената вреда от промишлеността на Съюза се дължи на интереса ѝ само към специализирани инвестиции и на неспособността ѝ да направи нужните инвестиции за разширяване на капацитета и намаляване на разходите. Това твърдение също не се потвърди от констатациите при разследването, които сочат, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет и ефективността си. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(667)
Една от заинтересованите страни изказа също така твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет, въпреки че степента на използване на капацитета вече е била ниска, и това е довело до самопричиняване на вреда. Твърдението обаче се основава на сравнение между тенденцията при инвестициите на включените в извадката производители от Съюза и тенденцията за използването на капацитета при цялата промишленост на Съюза, а това не е подходяща база за сравнение. Освен това при разследването се установи, че промишлеността на Съюза не е увеличила производствения си капацитет в мащаб, който превишава развитието в потреблението в Съюза, поради което твърдението беше отхвърлено.
(668)
Освен това събраните доказателства сочат, че чрез инвестиции в ново оборудване промишлеността на Съюза е могла да намали производствените си разходи и да стане по конкурентна като себестойност. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(669)
След оповестяването на окончателните заключения някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че разширяването на капацитета на промишлеността на Съюза е било основателно и е следвало развитието на пазара, по-специално развитието на потреблението в Съюза. При модулите обаче производственият капацитет се е увеличил със 106 %, а за разглеждания период потреблението в Съюза се е увеличило с 221 %, т.е. повече от два пъти. Аналогично по отношение на елементите производственият капацитет се е увеличил с 39 %, а потреблението в Съюза през разглеждания период се е увеличило с 87 %. Това сочи, че увеличението на капацитета е било значително по-малко от увеличението на потреблението и поради това не може да се счита за неоснователно, като се има предвид, че в Съюза никога не е имало свръхкапацитет. Освен това анализът доколко основателно е увеличението на капацитета, не следва да се основава на анализ по години, а трябва да отчита тенденцията през целия разглеждан период. Новоизграденият капацитет обикновено влиза в пълна експлоатация едва след като мине известно време от реализирането на инвестицията, и изолираният анализ в рамките на една година може да доведе до изкривяване на картината. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.3.7. Отражение на цените на суровините
(670)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция - основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше изтъкнат доводът, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и поради това не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция през разглеждания период.
(671)
При разследването се установи, че макар промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка на полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на промените в цените на полисилиция и че договорените цени са достигнали равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(672)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза или най-малкото част от нея не е могла да се възползва от намалението в цените на полисилиция през РП поради наличието на дългосрочни договори за доставка на суровината. Тези страни заявиха, че предоговарянето или прекратяването на дългосрочните договори за полисилиций и/или полупроводникови пластини е довело до неустойки. В подкрепа на това твърдение страните представиха статии от пресата, в които се съобщава, че някои производители от Съюза са изправени пред опасността от съдебни дела или са прекратили договорите си. Някои страни представиха информация, която според тях потвърждава, че дългосрочните договори не е можело да бъдат предоговорени.
(673)
Полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини. При разследването се установи, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., когато са достигнали най-високата си стойност - прибл. 500 $/kg, но отново са намалели през 2009 г., като в края на 2009 г. са били 50-55 $/kg, а през 2010 и в началото на 2011 г. се отчита само слабо изразена тенденция към покачване. Цените са намалели значително през РП и са стигнали до 30 $/kg (JRC Scientific and Policy Reports, PV Status Report 2012). Следва да се отбележи, че цените на полисилиция може да са оказали само незначително въздействие върху промишлеността на Съюза, тъй като евентуалното им отражение върху производствените разходи за елементите и модулите се е стопило по-нататък по веригата на стойността. Освен това в гореспоменатите статии от пресата се говори за процеси, настъпили след РП, които не са се отразили на състоянието на засегнатите производители от Съюза по време на РП, и по тази причина посочените статии не могат да бъдат взети под внимание. Може да бъде потвърдено, че промишлеността на Съюза действително е била в състояние да предоговори не само цените по дългосрочните си договори, но и евентуално предвидените в тях неустойки.
(674)
Една заинтересована страна изказа също така твърдението, че е достатъчно само някои производители от Съюза да са били засегнати от наличието на дългосрочни договори и че състоянието на промишлеността на Съюза като цяло не е от значение. Тя заяви, че по-високите разходи не се отразяват непременно по един и същ начин на всички стопански субекти. Този довод не отчита констатацията, че в много случаи не беше установено средните цени на полисилиция за промишлеността на Съюза като цяло да са по-високи от пазарните цени или спот цените, и поради това беше счетено, че въпросът дали по-високите разходи са се отразили на всички, или само на някои стопански субекти, не е от значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(675)
Друга заинтересована страна поиска Комисията да отдели, разграничи и определи количествено въздействието на всеки фактор, който е оказал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза; отделно следва да се разглежда по-специално отражението на значителния спад в цените на полисилиция. В това отношение беше изказано твърдението, че спадът в цените на полисилиция, а не ценовият натиск от страна на китайския внос е причина за намалението на продажните цени. Що се отнася до промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че средните продажни цени са спаднали много повече от спада в средните производствени разходи, върху които може да се е отразил спадът в цените на суровината. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(676)
След оповестяването на окончателните заключения част от заинтересованите страни отново настояха, че въздействието, което спадът в цените на полисилиция е оказал върху разходите на промишлеността на Съюза, не се е ограничило или стопило по веригата на стойността, както се посочва в заключенията от разследването. Както обаче вече беше посочено в съображение 255 по-горе, полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини, затова беше установено, че евентуалното му въздействие върху производствените разходи при елементите и модулите се е стопило по веригата на стойността. Заинтересованите страни не представиха никакви доказателства, които да опровергаят тази констатация. Освен това при разследването се установи, че спадът в цените на полисилиция през разглеждания период е намерил отражение в средните производствени разходи при елементите и модулите на включените в извадката производители от Съюза, които са намалели в сходна степен с цените на полисилиция. Една от заинтересованите страна постави под въпрос въздействието на неустойките, които промишлеността на Съюза е трябвало да плати поради предоговарянето на договорите за доставки. В тази връзка не може да се изключи обстоятелството, че някои производители може да са били принудени да платят неустойки за прекратяването на договори за доставка на полупроводникови пластини през разглеждания период. Комисията обаче не откри доказателства, че тези неустойки може да са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза като цяло или че биха били представителни за нея. Такива доказателства не бяха предоставени и от въпросната заинтересована страна. Въпреки че не може да се изключи напълно, че неустойките може да са имали определено неблагоприятно въздействие върху ограничен брой производители от Съюза, общото въздействие върху промишлеността на Съюза е в най-добрия случай незначително и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от цялата промишленост на Съюза. Поради това тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(677)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че спадът в продажните цени на разследвания продукт в Съюза се държи отчасти на спада в цените на полисилиция. В това отношение обаче следва да се отбележи, че при разследването се установи, че вносът от КНР е бил субсидиран и в значителна степен е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Поради това спадът в цените излиза извън намаляването на производствените разходи, което може да се обясни със спада в цената на суровината. Ако спадът в цените се дължеше само на спада в цената на суровината, промишлеността на Съюза нямаше да бъде принудена да намали продажните си цени под себестойността на продукта. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(678)
Друга заинтересована страна отново повтори твърдението, че завеждането на съдебно дело срещу един производител от Съюза след РП може да се е отразило най-малкото върху състоянието на този производител от Съюза още през РП. Тази страна обаче не обясни как и в каква степен подобно събитие, настъпило след РП, действително би могло да се отрази върху състоянието на производителя през РП. Аналогично при разследването не се установиха доказателства, сочещи наличието на подобно въздействие. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(679)
Освен това същата заинтересована страна постави под въпрос горепосочените констатации с твърдението, че не са представени доказателства. Констатациите от разследването обаче се основават на факти и категорични доказателства, чиито неповерителни версии бяха на разположение на всички заинтересовани страни.
(680)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че дори някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от сключените дългосрочни договори, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние изцяло да се възползва от спада в цените на суровината. Поради това не бе установено, че дългосрочните договори са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.8. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействие на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, разходоефективността и вноса от страна на промишлеността на Съюза
(681)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение в сравнение с по-големите вертикално интегрирани производители и поради това никакъв вид вреда, понесена от дребните производители, не може да бъде приписана на субсидирания внос. В тази връзка също така бе заявено, че при всички случаи промишлеността на Съюза като цяло е малка и съответно не е била в състояние да се възползва от икономии от мащаба.
(682)
При разследването беше установено, че и при дребните производители на пазара в Съюза е налице висока степен на автоматизация на производствения процес, което оказва положително влияние върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (елементи или модули), което благодарение на специализацията повишава конкурентоспособността им по отношение на произвеждания от тях конкретен вид на продукта. Поради това твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, трябваше да бъде отхвърлено.
(683)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че ценовият натиск е довел до консолидация на промишлеността на Съюза, както и на промишлеността в КНР, която е и причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от субсидирания внос и нелоялните търговски практики. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това до каква степен процесът на консолидация може да е бил причината за понесената вреда.
(684)
Нещо повече, изказано беше твърдението, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причина за понесената вреда. Като цяло при нормални пазарни условия вертикално интегрираните производители би трябвало да имат по-голяма сигурност по отношение на веригата си от доставчици. При разследването обаче се установи, че вертикално интегрираната част от промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от субсидирания внос е бил много голям. Освен това поради субсидирания внос промишлеността на Съюза - дори вертикално интегрираните производители в Съюза, не са могли напълно да се възползват от високата степен на използване на капацитета, за да реализират икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрата рентабилност, тъй като големият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(685)
Някои заинтересовани страни заявиха, че при промишлеността на Съюза няма технически иновации и инвестиции в нови технологии. При разследването обаче не бяха установени конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са за ново оборудване и за научноизследователска и развойна дейност, както и че няма значими технологични разлики между продуктите в световен мащаб.
(686)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки неуспешен проект би могъл да се разглежда по-скоро като последица от субсидирания внос. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(687)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че разходите за труд и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(688)
Разследването показа, че през разглеждания период производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали. Производителността по отношение на модулите и елементите се е увеличила. Както се споменава по-горе, поради голямото увеличение на субсидирания внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(689)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР нямат сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до разходите за труд и административните разходи, в това число амортизационните отчисления, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общата себестойност на модулите през РП и не може да се смята, че са имали съществена роля. Разходите за електроенергия са представлявали средно по-малко от 1 % от общата себестойност на модулите през РП и не може да се смята, че са имали съществена роля. Освен това твърдението, че китайските производители са използвали най-ново оборудване, не беше потвърдено с доказателства.
(690)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с елементи и/или модули от засегнатата държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Вредата от тези сделки не следва да се приписва на субсидирания внос. При разследването обаче се установи, че вносът на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е имал допълващ характер, при това обемът му е ограничен в сравнение с общото производство на Съюза; поради това, ако изобщо има някакво отражение, то е само незначително и не може да се счита, че нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
(691)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия, за да рационализира производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да намери отражение в продажните цени поради значителното подбиване на цените, предизвикано от субсидирания внос.
(692)
Някои заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на това, че промишлеността на Съюза не е реализирала достатъчно големи икономии от мащаба. Отново беше заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и поради това евентуално понесената от тях вреда не може да бъде приписвана на субсидирания внос. Друга заинтересована страна изказа твърдението, че автоматизацията на производствените процеси струва скъпо, поради което икономиите от мащаба са още по-важни за намаляване на производствените разходи.
(693)
При разследването се установи, че поради субсидирания внос промишлеността на Съюза - дори по-големите вертикално интегрирани производители - не е могла в пълна степен да извлече предимство от високата степен на използване на капацитета, за да постигне икономии от мащаба. Във всеки случай разследването не разкри взаимовръзка между размера, вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като тази взаимовръзка е променена от големия ценови натиск на субсидирания внос. Разследването показа, че ползите от икономиите от мащаба вече не съществуват на пазар, в който степента на използване на капацитета е ниска, което важи също така за китайските производители. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(694)
Освен това една от заинтересованите страни изказа твърдението, че инвеститорите и банките не биха финансирали проектите, ако производителят на модулите е твърде малък, тъй като по-големите производители предоставят по-добри гаранции и са по-подходящи за банково финансиране. С други думи, инвеститорите и банките не са склонни да финансират фотоволтаични проекти, в които се използват модули, произведени в Съюза. При разследването обаче се установи, че евентуалните предпочитания на инвеститорите и банките да финансират китайски производители, които имат по-голям производствен капацитет, са следствие на нарушението на пазара на Съюза, предизвикано от субсидирания внос. Както се посочва по-горе, мащабът на производството не е от значение, ако степента на използване на капацитета остава ниска. Поради това твърдението не беше взето под внимание.
(695)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че промишлеността на Съюза е имала неблагоприятна структура на разходите в сравнение с китайските си конкуренти, тъй като те се извличали ползи от по-ниските си разходи за труд и електроенергия, както и от по-ниските си амортизационни отчисления, като същевременно са разполагали с най-новото оборудване. Съответната страна обаче не можа да представи нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение, които да оборят констатациите от разследването в това отношение. Отговор на твърдението, че китайските производители използват най-ново оборудване, е даден по-специално в съображение 203 от временния антидъмпингов регламент, в което е посочено, че производителите износители от КНР не са имали никакво конкурентно предимство, по-специално защото машините и оборудването се внасят от ЕС. Поради това изложените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
(696)
Друга страна изказа твърдението, че китайските производители са имали сравнително предимство по отношение на цените на полисилиция и икономиите от мащаба, като то е довело до по-ниски разходи за машини. Страната не представи никаква нова информация или доказателства в подкрепа на това. По тази причина твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(697)
Освен това една от заинтересованите страни изказа твърдението, че някои производители от Съюза са се снабдявали с елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Страната поиска вредата, причинена от тези сделки, да не бъде приписвана на субсидирания внос. При разследването обаче се установи, че вносът на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е имал допълващ характер, при това обемът му е ограничен в сравнение с общото производство на Съюза; поради това, ако изобщо има някакво отражение, то е само незначително и не може да се счита, че нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
(698)
Един несвързан вносител изказа твърдението, че при анализа следва да бъде отчетен увеличеният брой на заетите лица през разглеждания период. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при модулите в периода 2009-2011 г. заетостта се е увеличила, а след това е намаляла през РП. При елементите се отчита ръст на заетостта до 2010 г., а през 2011 г. броят на заетите е намалял и се е свил още повече през РП. Следва да се отбележи, че при модулите заетостта е следвала същата тенденция като производството на Съюза. Тъй като при елементите вносът от Китай е увеличавал пазарния си дял през целия период за сметка на промишлеността на Съюза, тя не е успяла да реализира очакваните ползи от увеличаването на потреблението. Поради това спадът в заетостта през 2011 г. и през РП отговаря на конюнктурата, при която дружествата или са изпаднали в несъстоятелност, или са спрели производството си на елементи.
(699)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на малкия мащаб и на липсата на икономии от мащаба. Както вече беше обяснено в съображение 682 по-горе и в съображения 195-196 от временния антидъмпингов регламент, дори на световния пазар мащабът и съответно ползата от икономиите от мащаба не могат да се запазят, когато степента на използване на капацитета е като цяло ниска и когато в цял свят е налице огромен свръхкапацитет. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(700)
Освен това същата страна отново изказа твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да постигне предимство по отношение на себестойността. Страната твърди, че това се дължи по-специално на факта, че повечето от производителите от Съюза са вертикално интегрирани. Тази страна обаче не предостави допълнителна информация в каква степен фактът, че производителите са вертикално интегрирани, може да е оказал отрицателно въздействие върху структурата на себестойността. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(701)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
5.3.9. Конкуренция от тънкослойните фотоволтаични продукти и други фотоволтаични технологии
(702)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза е конкуренцията от страна на тънкослойните фотоволтаични продукти и други фотоволтаични технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и имат една и съща крайна употреба. Беше изтъкнато също така, че тънкослойните продукти конкурират разследвания продукт по-специално по отношение на наземните системи и покривните системи с търговско/промишлено предназначение, които съставляват значителен дял от общия фотоволтаичен пазар в Съюза.
(703)
При разследването се установи, че тънкослойните фотоволтаични продукти се произвеждат от различни суровини и за тях не се използват полупроводникови пластини от кристален силиций. Като цяло те имат много по-нисък КПД и по-ниска изходна мощност от модулите от кристален силиций. Вследствие на това те не могат да се използват в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Разследването показа, че макар да са по-евтини от разследвания продукт, тънкослойните фотоволтаични продукти държат само малък дял от общия соларен пазар в Съюза през разглеждания период. Поради това, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(704)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че конкуренцията от страна на тънкослойните продукти вероятно е причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение страната заяви, че в Германия пазарният дял на тънкослойните продукти в общия соларен пазар е бил значителен през по-голямата част от РП и е намалял едва в началото на 2012 г.
(705)
Разследването действително показа, че средните цени на тънкослойните продукти са били по-ниски от средните цени на разследвания продукт.
(706)
Както обаче е посочено в съображение 703 по-горе, тънкослойните продукти имат много по-нисък КПД и по-малка изходна мощност от модулите от кристален силиций и поради това, ако изобщо съществува конкуренция между тези продукти, тя не би могла да способства за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като модулите от кристален силиций са доминиращата технология на соларния пазар на Съюза. В доклада на Съвместния изследователски център (JRC) за състоянието на фотоволтаичния сектор през 2012 г. се посочва, че вследствие на спада в цените на полисилиция през последните години тънкослойните продукти са изгубили пазарен дял в полза на модулите от кристален силиций.
(707)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
5.3.10. Финансовата криза и последиците от нея
(708)
Бе изказано твърдението, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали неблагоприятно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза.
(709)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. При разследването обаче се установи, че въпреки отбелязания растеж на пазара на Съюза в периода 2009-2011 г. състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило вследствие на субсидирания внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Поради това се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличения субсидиран внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от неблагоприятната пазарна конюнктура, като състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза са последица от субсидирания внос.
(710)
Разгледан беше също така въпросът дали понесената вреда от промишлеността на Съюза се дължи на неспособността ѝ да намери подходящо финансиране още докато е работела на печалба. При разследването се установи, че например през 2010 г., когато промишлеността на Съюза все още е работела на печалба, инвестициите при модулите са се увеличили с 315 % в сравнение с 2009 г., като за същия период инвестициите при елементите са се увеличили с 10 %. Тъй като фотоволтаичната промишленост е капиталоемка, следва да се очаква, че промишлеността на Съюза непрекъснато търси съответното финансиране, за да подобри разходоефективността си и да се конкурира с нелоялния субсидиран внос. Поради това беше направено заключението, че липсата на достъп до финансиране е следствие от нарушенията, а не причина за тяхната поява.
(711)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че вредоносното въздействие на финансовата криза следва да бъде отделено и разграничено и да не се приписва на субсидирания внос. Същата страна се позова на обществено достъпна информация, според която поне един производител от Съюза смята, че финансовата криза е основна причина за понесената от него вреда. Констатациите на настоящето разследване се основават на конкретни данни от дружествата, които са значително по-задълбочени от обществено достъпните изявления на съответните дружества. Поради това цитираното обществено достъпно изявление не може да опровергае констатациите, че макар да има известно отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, финансовата криза не би могла да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(712)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че следва да бъде отчетен различният достъп до финансиране на промишлеността на Съюза в сравнение с китайските производители износители. Същата страна заяви, че това е една от основните причини за понесената съществена вреда от промишлеността на Съюза, а не субсидираният внос. Беше установено обаче, че преференциалният достъп до финансиране, който са имали редица китайски производители износители, нарушава пазара и твърде вероятно е една от основните причини, поради които китайските производители износители са можели да изнасят разглеждания продукт на субсидирани цени. Поради това този фактор не може да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. По тази причина твърдението беше отхвърлено.
(713)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключението, че макар да има известно отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, финансовата криза не би могла да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
5.3.11. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(714)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период, особено от 2009 до 2011 г. при модулите и от 2009 г. до първото тримесечие на 2012 г. при елементите, и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(715)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа на модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модулите през целия разглеждан период. Ето защо това не би могло да бъде причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем на елементите. По тази причина въпреки ниските цени през РП това може да е оказало само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка трябваше да бъдат отхвърлени.
Таблица 13-a
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник: Europressedienst.
Таблица 13-б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник: Europressedienst.
(716)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение трябваше да бъдат отхвърлени.
5.3.12. Откриване на находища на шистов газ в Европейския съюз
(717)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза е откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за по-голям добив на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаление на публичните и частните инвестиции за проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(718)
При разследването беше установено, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 509 по-горе. Освен това при разследването не бяха установени фактически доказателства, че понесената вреда от промишлеността на Съюза се дължи на откриването на находища на шистов газ в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено
5.3.13. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(719)
Същата страна твърди, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза са слабите инвестиции в производство на слънчева енергия вследствие на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(720)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, от разследването е видно, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
5.3.14. Управленски решения
(721)
Някои заинтересовани страни заявиха, че понесената съществена вреда от поне един производител от Съюза е последица от неправилни управленски решения. Тези твърдения се основават на годишни счетоводни отчети, на някои сведения, изложени в писмо от акционер на дружеството до останалите акционери, и на статия от печата.
(722)
Преписката не съдържа никаква информация, която да показва, че някои управленски решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са се отразили върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
5.3.15. Други държавни политики
(723)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, са други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките за насърчаване на иновациите и за намаляване на административните формалности, политиките за насърчаване на търговията и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като всички тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това дори да е вярно, че някои от посочените политики биха могли да улеснят вноса от други трети държави и общия растеж на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са имали за цел подобен внос в Съюза да се осъществява на вредоносни субсидирани цени. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
5.3.16. Други твърдения
(724)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували отпреди недостатъци и на липсата на политическа подкрепа от Европейската комисия през предходните години. Същата страна твърди също така, че освен националните програми за подкрепа важни фактори на всеки един пазар са също така населението, БВП, потреблението на електроенергия, възможностите за финансиране и за свързване към мрежата. Тя обаче не успя да обоснове твърдението си, поради което то беше отхвърлено.
(725)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували отпреди недостатъци. Твърдението обаче не беше анализирано, нито бяха представени доказателства в негова подкрепа, и затова трябваше да бъде отхвърлено.
5.4. Кумулативна оценка на останалите фактори, за които е установено, че имат принос за вредата
(726)
При разследването беше установено, че е възможно принос за вредата да са имали следните други фактори: внос на разглеждания продукт от Тайван; спад в нивата на ПЦ; дългосрочни договори за полисилиций при ограничен брой производители от Съюза; финансовата и икономическа криза.
(727)
Както беше показано в точки 5.3.1 и съответно 5.3.7 по-горе, възможният принос на вноса от Тайван и на дългосрочните договори за полисилиций на ограничен брой производители от Съюза е в най-добрия случай незначителен, тъй като е бил разпределен по-нататък по веригата на стойността.
(728)
Що се отнася до финансовата и икономическа криза, разследването показа, че основната трудност пред промишлеността на Съюза при осигуряването на достъп до необходимия капитал за инвестиции е бил субсидираният внос, който е попречил на промишлеността на Съюза да продава продуктите си на рентабилни цени в момент, когато на пазара на Съюза се отчита голям растеж (2009-2011 г.).
(729)
Що се отнася до ПЦ, третите страни не успяха да докажат, че равнищата на ПЦ през РП са били толкова ниски, че са попречили на производителите от Съюза да продават разглеждания продукт на цени, които не им причиняват вреда. Институциите са на мнение, че намаляването на равнищата на ПЦ може да обясни свитото търсене, тъй като инвестициите в някои райони вече не са жизнеспособни. Това обаче не може да наруши причинно-следствената връзка дори ако се разглежда заедно с други фактори, за които е установено, че са допринесли за вредата, тъй като и тогава е на равнище, което - при условие че няма субсидиран внос - би позволило на производителите от Съюза да продават продуктите си на цени, които не им причиняват вреда.
(730)
Поради това дори да бъде оценено кумулативното въздействие на четирите други фактора, които евентуално са допринесли за вредата, причинно-следствената връзка между субсидирането и вредата не се нарушава.
5.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(731)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Други евентуални причини за вредата - като вноса от други трети държави, несубсидиран внос от КНР, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, отражението на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и последиците от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии и други държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(732)
Всички последици от факторите на вредата, различни от субсидирания внос, бяха анализирани поотделно и заедно. Вследствие на това се стигна до заключението, че общата оценка на всички фактори, които евентуално са имали отражение върху състоянието на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза (т.е. внос от трети страни, ПЦ, отражение на цените на суровината, финансова криза), не може да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално ниските цени и финансовите загуби поради навлизането на разглеждания продукт като евтин внос в значителни количества от КНР. Въз основа на изложения по-горе анализ, при който отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносното въздействие на субсидирания внос, се стигна до заключението, че е налице причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(733)
В съответствие с член 31 от основния регламент беше проверено дали въпреки гореизложените заключения за причиняващо вреда субсидиране са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на изравнителни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта в съответствие с член 31, параграф 1 от основния регламент анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(734)
Около 150 стопански субекти заявиха интереса си след започването на паралелното антидъмпингово разследване и съответно бяха взети предвид в рамките на настоящото разследване. Изпратени бяха специални въпросници до несвързаните вносители, стопанските субекти нагоре по веригата (включително един производител на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците), както и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Информация представиха три сдружения, представляващи различните стопански субекти (промишлеността на Съюза и стопанските субекти нагоре и надолу по веригата) в областта на фотоволтаичните продукти.
(735)
Изказано беше твърдението, че оценката на интереса на Съюза не се основава на представителен брой стопански субекти.
(736)
Комисията влезе във връзка с различни стопански субекти по следния начин.
(737)
Стопански субекти нагоре и надолу по веригата: както е посочено в съображение 734 по-горе, Комисията изпрати специални въпросници до близо 150 стопански субекти, включително до тези несвързани вносители, които бяха заявили своя интерес след започването на разследването и които следователно имаха възможността да предоставят имаща отношение информация на Комисията. В отговор бяха получени двадесет и един въпросника. Освен това под внимание в разследването бяха взети не само отговорите на въпросниците, но и подлежащи на проверка и надлежно обосновани коментари и изявления, направени от заинтересованите страни в определения за това срок, независимо дали съответните страни са отговорили на въпросника, или не. AFASE по-специално изпрати на Комисията коментари от името на своите членове - стопански субекти от областта на фотоволтаичната енергия, които също бяха анализирани.
(738)
Несвързани вносители: както е посочено в съображение 25 по-горе, Комисията са свърза с всички 250 несвързани вносители, за които беше информирал жалбоподателят, и подбра временна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент, която да обхване най-големия възможен представителен обем внос, който може в разумна степен да се очаква да бъде разследван за наличното време. След проверка обаче се потвърди, че само едно от дружествата, временно избрани за включване в извадката, действително е несвързан вносител. На по-късен етап други несвързани вносители, изпратили първоначално формуляр за включване в извадката на етапа на започване на процедурата, които обаче не бяха включени в извадката, бяха поканени да продължат да сътрудничат на разследването. Шест от тях приеха и получиха въпросника, като пет представиха попълнен въпросник и отговорите на трима от тях бяха счетени за достатъчно изчерпателни. Поради това окончателната извадка от несвързани вносители включваше четирима несвързани вносители, представляващи от 2 до 5 % от вноса на разглеждания продукт. Що се отнася до малкия процент, трябва да се има предвид, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза не се осъществява чрез несвързани вносители.
(739)
В резюме за анализа на интереса на Съюза се разчиташе на следната информация:
-
отговорите на въпросника, получени от осемте включени в извадката производители от Съюза и четирима несвързани вносители, както и отговорите на специалния въпросник, получени от осем стопански субекта нагоре по веригата и от тринадесет стопански субекта надолу по веригата (седем дружества, разработващи проекти/монтажници; шест доставчици на услуги, които работят и в сектора на ФВ енергията), от общо 150 стопански субекта, заявили интереса си след започването на процедурата и получили специалните въпросници;
-
данните, проверени по време на проверките на място в обектите на осем производители от Съюза, един несвързан вносител, двама стопански субекти нагоре по веригата, четирима стопански субекти надолу по веригата (дружества, разработващи проекти/монтажници) и едно сдружение (вж. съображение 17 от временния антидъмпингов регламент и съображение 29 по-горе);
-
данните относно интереса на Съюза, предоставени от други заинтересовани страни, включително от сдружения, както и обществено достъпни данни относно развитието на фотоволтаичния пазар в Европа, по-специално изготвения от EPIA доклад „Глобални пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор за 2013-2017 г.“.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(740)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 21 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(741)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причина за която е субсидираният внос от засегнатата държава по време на РП. Припомня се, че при редица показатели за вредата се наблюдава неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност през 2011 г. и през РП производителите на модули и елементи в Съюза са работели на загуба. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са заплашени от несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза допълнително да се влоши.
(742)
Очаква се налагането на изравнителни мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на изравнителни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. На последно място, при разследването беше посочена и възможност производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството поради натиска на вноса от Китай, да възобновят дейността си. Като цяло при този вариант не само ще бъдат гарантирани съществуващите 21 000 работни места в промишлеността на Съюза (през РП), но съществува и основателна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(743)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял, като рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. Това положение няма да може да се задържи в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой производители от Съюза, които вече са били принудени да напуснат пазара, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, като в краткосрочен и средносрочен план това вероятно би довело до закриване на промишлеността на Съюза и съответно би имало значително отражение върху съществуващите работни места.
(744)
Част от заинтересованите страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза би могла да извлече полза от налагането на изравнителни мерки, като посочиха, че: i) мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си; ii) промишлеността на Съюза разполага с малки производствени съоръжения и поради това не е в състояние да задоволява търсенето за определени видове инсталации, като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации; iii) производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране; iv) налагането на мита върху елементите де факто ще увеличи производствените разходи на производителите на модули в Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите; v) при значителен спад на вноса от Китай производителите от други трети държави най-вероятно ще се възползват от създалото се положение след намаляването на вноса от КНР.
(745)
Що се отнася до твърдението, че мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си, следва да се отбележи, че съответните страни не можаха да предоставят подлежащи на проверка доказателства, че съществува пряка връзка между налагането на мерките и намаляването на търсенето на фотоволтаични продукти, за което се доказа, че в течение на годините се влияе от няколко фактора.
(746)
В отговор на твърдението, че промишлеността на Съюза има малки производствени съоръжения и поради това не може да удовлетвори търсенето на определени видове инсталации, като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации, следва да се отбележи, че според резултатите от разследването промишлеността на Съюза има капацитет да доставя продукти както за инсталации с търговско и промишлено предназначение (от 40 kW до 1 MW), така и за инсталации от пазарния сегмент на доставчиците на електроенергия (от 1 MW до 10 MW). Освен това при разследването не бяха намерени доказателства, че в един и същи проект не могат да се използват продукти, доставяни от различни производители. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(747)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не би извлякла полза от мерките, защото производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране, и че инвестиционните фондове не биха приели да финансират проекти, в които се използват произведени в ЕС модули, не беше потвърдено. Във всеки случай се очаква, че налагането на мерките ще възстанови равнопоставените пазарни условия, което следва да възвърне увереността на инвеститорите, включително на тези от банковия сектор, в способността на производителите от Съюза да разработват жизнеспособни проекти. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
(748)
Що се отнася до твърдението, че налагането на мита върху елементите де факто ще увеличи производствените разходи на производителите от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите, макар да не е изключено след налагането на митата да настъпи известно увеличение на цените, следва да се има предвид също така, че според информация от обществено достъпни източници тенденцията е цените на модулите и елементите да се понижават. Следователно, дори ако цената на елементите се увеличи като следствие от мерките, общата низходяща тенденция в цените следва да доведе до намаляване на цената на модулите. Въпросните производители могат да решат също така да се снабдяват с елементи в Съюза, а не от КНР. На последно място, очаква се, че налагането на мерките ще увеличи използването на капацитета на производителите на елементи в Съюза и така ще увеличи икономиите от мащаба, което на свой ред ще понижи разходите. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(749)
Твърдението, че при значително намаление на вноса от КНР след налагане на мерките други трети държави, а не промишлеността на Съюза най-вероятно ще се възползват от създалото се положение, не се потвърди от разследването. При разследването на се установиха ясни индикации, че други трети държави биха насочили масирано своя износ към пазара на Съюза, по-специално като се има предвид вероятното разрастване на пазарите на други трети държави, особено в Азия, което прогнозират обществено достъпни източници на информация. На последно място, липсват индикации, че дори при увеличение на вноса от други трети държави вследствие на намаляването на вноса от КНР, промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да се конкурира с вноса от тези трети държави.
(750)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че е нереалистично да се очаква появата на устойчива промишленост на Съюза, произвеждаща модули и елементи, тъй като никой здравомислещ инвеститор не би инвестирал в производителите от Съюза, които според същите заинтересовани страни имат неблагоприятна структура на разходите и поради това не могат да произвеждат на конкурентни цени. В хода на разследването не се потвърди, че промишлеността на Съюза има неблагоприятна структура на разходите, както се обяснява в съображения 202 и 203 от временния антидъмпингов регламент. Поради това липсата на субсидиран внос и по-голямото използване на производствения капацитет следва да доведат до икономии от мащаба и да дадат възможност за появата на устойчива промишленост на Съюза. С оглед на гореизложеното твърдението беше отхвърлено
(751)
Една от страните изказа твърдението, че търсенето в Съюза се определя от развитието на ПЦ и че очакваната от инвеститорите възвращаемост на инвестициите е свързана с това развитие. По-специално се твърди, че ако цените в Съюза се повишат вследствие на митата и ПЦ не последват в съответната степен това увеличение, търсенето ще намалее и промишлеността на Съюза няма да извлече ползи от наложените мита.
(752)
В отговор на горепосоченото твърдение следва да се отбележи, че въпреки взаимовръзката между равнището на ПЦ и търсенето на фотоволтаични инсталации събраните в хода на разследването доказателства сочат, че в бъдеще търсенето във все по-малка степен ще зависи от ПЦ и други програми за подкрепа, тъй като е твърде вероятно при някои видове инсталации на редица места в Съюза цените на фотоволтаичната енергия да са се изравнили с тези на електроенергията от конвенционални източници. Освен това очакваната възвращаемост на инвестициите следва да се основава на справедливи пазарни цени. На последно място, въпреки че не е изключено след налагането на мерките да се стигне до известно увеличение на цените, следва да се отбележи, че според обществено достъпните източници на информация общата тенденция е към понижаване на цените. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(753)
Заинтересовани страни посочиха, че тъй като търсенето на слънчеви панели се определя от програмите за подкрепа, по-специално от ПЦ, и от равнището на цените на електроенергията за крайния потребител (които от своя страна определят изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници), ценовата еластичност на търсенето може да бъде много голяма. Макар да е вярно, че значителното увеличение на цените може поради естеството на пазара да доведе до значително намаляване на търсенето, както посочват съответните заинтересовани страни, твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като е много слабо вероятно увеличението на цените, произтичащо от мерките, да бъде значително, по-специално поради следните причини. На първо място, всички налични източници потвърждават, че значителният спад в цената на разглеждания продукт през РП и от края на РП до момента ще се запази. На второ място, икономическият ефект от ангажимента за спазване на минимален ценови праг, който Комисията прие, се изразява в това, че китайските производители износители ще доставят разглеждания продукт на минимална вносна цена под 60 c/W, което е много под цената, наблюдавана през РП, в обем, който в общи линии съответства на сегашния им пазарен дял. При това ценово равнище е твърде слабо вероятно търсенето да намалее значително, тъй като то гарантира достатъчно търсене и при сегашното равнище на подкрепа по програмите за подкрепа, и при сегашните равнища на изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Освен това се очаква цената на електроенергията за крайни потребители да се увеличи, а цената на разглеждания продукт - да намалее. Формулата за индексиране на ангажимента за спазване на минимален ценови праг гарантира, че по отношение на минималната вносна цена се отчитат по-нататъшните намаления в цената на разглеждания продукт. Поради това тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
(754)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че интересът на промишлеността на Съюза не е значителен, тъй като добавената стойност, създавана от секторите нагоре и надолу по веригата, е много по-голяма от добавената стойност, която промишлеността на Съюза създава във веригата на стойността във фотоволтаичния сектор. Доводът, че различните сегменти във фотоволтаичния сектор имат различна добавена стойност, не се оспорва. При разследването се установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причина за която са нелоялни търговски практики. Някои производители от Съюза действително вече са били принудени да закрият обектите си и изглежда сигурно, че ако не бъдат наложени мерки, положението ще продължи да се влошава. Всички сегменти във фотоволтаичния сектор са тясно свързани и закриването на производството на Съюза би било в ущърб за целия фотоволтаичен сектор, тъй като тогава той изцяло ще зависи от външни доставки. Поради това, а и поради причини във връзка със сигурността на доставките, твърдението бъше отхвърлено.
(755)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново повтори твърдението си, че по отношение на разглеждания продукт по-високата добавена стойност, създавана от промишлеността нагоре и надолу по веригата в сравнение с промишлеността на Съюза, е от значение при решението дали да бъдат наложени изравнителни мита. В това отношение се потвърждава, че при оценката на интереса на Съюза институциите са преценили и положителните, и отрицателните последици, които митата могат да имат за стопанските субекти. Въздействието върху промишлеността нагоре и надолу по веригата е ограничено, а мерките ще дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносното субсидиране.
(756)
Една от заинтересованите страни оспори броя на работните места, които биха били запазени с налагането на мерките. Тя изказа твърдението, че промишлеността на Съюза дава заетост на около 6 000 души, а не на 25 000, както се посочва в съображение 229 от временния антидъмпингов регламент
(757)
В подкрепа на гореизложеното твърдение обаче не бяха предоставени доказателства и то не беше взето под внимание. Следва да се поясни, че след изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта броят на заетите в промишлеността на Съюза през РП се изчислява приблизително на 21 000 души. Заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че броят на заетите в промишлеността на Съюза се е променил значително след РП.
(758)
В заключение при разследването се доказа, че поради субсидирания внос от КНР промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, като не е била в състояние да постигне възвращаемост на инвестицията чрез продажби на печалба. Очаква се налагането на мерки да възстанови равнопоставените условия на търговия на пазара на Съюза и да даде възможност на промишлеността на Съюза да се конкурира на равнопоставена основа. Вероятният спад на вноса от КНР би следвало да даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи продажбите си в Съюза и така по-добре да използва наличния производствен капацитет в краткосрочен план. Това на свой ред може да доведе до икономии от мащаба. Въпреки че е възможно поради въвеждането на мерките цените на сходния продукт за кратко да се повишат, общата низходяща тенденция при цените вероятно ще се запази - от една страна, благодарение на още по-големия спад в производствените разходи за разследвания продукт и, от друга, заради конкурентния натиск от производителите от трети държави, които също биха се конкурирали на пазара на Съюза.
(759)
Поради това се прави заключението, че налагането на окончателни изравнителни мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(760)
Както се споменава в съображение 26 по-горе, направен беше анализ на състоянието на включените в извадката вносители.
(761)
Като цяло през РП дейността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители по отношение на разглеждания продукт е от порядъка на 60 до 100 % от общата им стопанска дейност. Освен това между 16 и 100 % от общия внос на модули на четиримата съдействащи несвързани вносители е от КНР, като само един от тях се е снабдявал изключително от тази държава. През РП рентабилността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт е средно 2,3 %.
(762)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт ще се отрази неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място, следва да се припомни, че налагането на мерките не следва да доведе до премахване на вноса на съответния продукт от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерките да се отрази неблагоприятно върху финансовото състояние на вносителите, които внасят само от КНР, с оглед на евентуалното увеличаване на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от КНР, следва да бъдат в състояние да променят своите източници на доставка.
(763)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на митата върху несвързаните вносители е било недооценено, тъй като няма алтернативни източници на доставки, които биха могли незабавно да заместят вноса на съответния продукт от КНР, ако бъдат наложени мита, и че е трудно да се смени източникът на доставки, тъй като основното производство е в КНР и това би предполагало значителни допълнителни разходи.
(764)
В това отношение следва да се припомни, че налагането на мерките не следва да доведе до премахване на вноса на разглеждания продукт от КНР. При разследването се установи, че възможното намаляване на вноса от КНР ще засегне по-специално тези вносители, които се снабдяват с продукта изключително и само от КНР, а това важи само за един от четиримата съдействащи несвързани вносители. Що се отнася до отражението на мерките върху финансовото състояние на несвързаните вносители, не е изключено то да бъде неблагоприятно, но се стигна до заключението, че в голяма степен това ще зависи от способността им да променят източниците си на доставки или да прехвърлят поне част от евентуалното увеличение на цената на своите клиенти. За стопанските субекти, които внасят продукта и от други източници, различни от КНР, или внасят и други продукти, различни от съответния продукт, отрицателният ефект ще бъде още по-ограничен. Поради това Комисията счита, че въпреки вероятността да има отрицателно въздействие върху вносителите на разглеждания продукт, средностатистически то ще бъде ограничено.
(765)
Един несвързан вносител изказа твърдението, че трябва да инвестира значителен брой работни часове и финансови средства, преди да приеме продуктите на нов доставчик. В това отношение в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше изказано твърдението, че по време на посещението на място на провеждащия проверката екип са били представени съществени доказателства във връзка с необходимостта от продължително изпитване, което вносителят трябва да направи, преди да вземе решение да се снабдява от конкретен износител.
(766)
Признава се, че създаването на нови взаимоотношения между вносител и доставчик може да бъде свързано с допълнителни разходи и време (напр. за изпитване на продукта). Това обаче не надделява над съображението, че е необходимо да се възстановят условията на равнопоставена конкуренция на пазара. Същевременно смяната на доставчици изглежда нормален професионален риск, пресметнат в дейността на вносителя, и се свързва с факта, че пазарът за фотоволтаични продукти достига зрялост, което е съпроводено с непрестанни промени (напр. изпадане в несъстоятелност, консолидации и др.) и налага преминаване към нови доставчици. Освен това може да се приеме, че новите видове модули, които постоянно достигат до пазара (напр. с нови характеристики за ефективност), също трябва да бъдат изпитвани. В това отношение изпитването на нов продукт (дори когато е от същия доставчик) е по-скоро стандартна, а не необичайна дейност. Поради това твърдението се отхвърля.
(767)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения две страни отново настояха, че интересът на несвързаните вносители не е бил отчетен коректно. Една страна изказа твърдението, че поради липсата на неповерителна версия на отговорите на въпросниците на допълнително включилите се съдействащи вносители не е имало възможност за коректна оценка от страна на заинтересованите страни. Тя постави под въпрос оценката на Комисията по отношение на вероятността вносът в Съюза от други трети държави да се увеличи и така да се появи възможност за вносителите да сменят доставчиците си, като изказа твърдението, че пазарите на третите държави стремително се разрастват. Страната изказа твърдението, че подобно допускане е в противоречие със заключенията в съображение 749 по-горе, в което се посочва, че вносът от други трети държави не би бил голям. Друга страна постави под въпрос доколко Комисията е спазила принципа за недискриминация, тъй като в оценката на Комисията на производителите от Съюза е било отделено по-голямо внимание, отколкото на останалите стопански субекти.
(768)
На първо място, следва да се потвърди, че неповерителните версии на въпросниците, получени след публикуването на временния антидъмпингов регламент от допълнително включилите се съдействащи вносители, бяха включени в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. На второ място, няма противоречие между допускането, че вносът от други трети държави може да се увеличи в отговор на по-малкия внос от КНР и че подобно увеличение не следва да бъде голямо по обем с оглед на увеличаващо се търсене на фотоволтаични инсталации по цял свят. Същевременно тъй като се очаква промишлеността на Съюза да си възвърне известна част от пазарния дял, държан преди това от продукти от КНР, не може да се изключи настъпването на известна загуба на стопански възможности за несвързаните вносители. Следва да се отбележи обаче, че в дългосрочен план се очаква общият размер на пазара за фотоволтаични продукти да продължи да се увеличава, тъй като на все повече места цените на слънчевата енергия се изравняват с тези на електроенергията от конвенционални източници. На последно място, следва да се поясни, че въпреки че при всички разследвания за търговска защита положението на промишлеността на Съюза се оценява с цел да се установи дали тя е понесла значителна вреда поради субсидирания внос, при анализа на интереса на Съюза интересът на промишлеността на Съюза се оценява равноправно с този на останалите стопански субекти, включително несвързаните вносители. Следва да се поясни също така, че разследването доколко промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, се подчинява по-специално на член 8, параграф 4 от основния регламент, в който са определени минималните изисквания за подобни разследвания. Интересът на Съюза се анализира едва след като се е стигнало до категорично установяване на вредоносно субсидиране в съответствие с изискванията, определен в член 31 от основния регламент. Вследствие на това беше счетено, че вероятното отрицателно въздействие на мерките върху някои вносители, по-специално върху тези, които се снабдяват изключително от КНР, не надделява над ползите от налагането на мерките за промишлеността на Съюза и средно- и дългосрочните ползи за пазара за фотоволтаични продукти в Съюза, до които ще доведе лоялната конкуренция.
(769)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложените равнища може да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
6.4. Интерес на стопанските субекти нагоре по веригата
(770)
Стопанските субекти нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросници от страна на стопански субекти нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място при производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(771)
Като цяло през РП свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи стопански субекти нагоре по веригата е различна част от цялостната им дейност, като е представлявала 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, а за останалите е в диапазона от 6 до 80 %. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите стопански субекти нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места през РП осемте съдействащи стопански субекти нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества от високи до леко отрицателни стойности. При разследването се установи, че стопанските субекти, при които рентабилността отчита отрицателни стойности, са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукт, както и от спада в потреблението. След изключването на полупроводниковите пластини от продуктовия обхват производителите от Съюза на този продукт следва да извлекат ползи от налагането на митата, тъй като се очаква промишлеността на Съюза да увеличи производството си на елементи и модули.
(772)
Продажбите на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата са за Съюза, за КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е било средно около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % - за КНР и около 30 % - за други трети държави.
(773)
Някои страни в сектора нагоре по веригата изказаха твърдението, че налагането на изравнителни мерки би имало неблагоприятни последици за стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР в Съюза, в резутат на което КНР ще ограничи вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Вследствие на това вероятно би се наложило стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата да намалят стопанската си дейност и да съкратят работни места.
(774)
Следва да се отбележи, че целта на митата не е да се премахне вносът на разглеждания продукт от КНР, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това при разследването се установи, че като цяло стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата имат присъствие на различни национални пазари в света и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова има основания да се приеме, че на световния пазар на фотоволтаични продукти стопанските субекти на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад на износа за КНР с износ за други пазари, които според някои публично достъпни пазарни проучвания се очаква да се разрастват. При всички положения на пазара за фотоволтаични продукти в КНР вече е налице значителен свръхкапацитет за производство и не е сигурно дали производителите на оборудване от Съюза биха били в състояние да продават още много производствено оборудване в КНР в краткосрочен и средносрочен план.
(775)
Няколко страни изказаха твърдението, че по-голямата част от вложенията във веригата на стойността във фотоволтаичния сектор се правят от Съюза и че с налагането на мита това предимство може да изчезне. В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните посочи, че мерките в този случай могат да задействат други мерки, които КНР може да наложи на продукти от Съюза.
(776)
В това отношение се очаква китайският внос да продължи да захранва пазара на Съюза дори ако има наложени мита. Освен това различни обществено достъпни източници във ФВ сектора, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., сочат, че вероятното свиване на търсенето в Съюза следва да бъде само краткосрочно (през 2013 и 2014 г.), като потреблението в Съюза през следващите години отново ще се увеличи. Освен това справянето с нелоялните търговски практики вероятно ще даде възможност да се постигне устойчив растеж на фотоволтаичния пазар в Съюза в средно- и дългосрочен план, от който следва да се възползват всички стопански субекти в Съюза. На последно място, що се отнася до твърдението за възможни ответни мерки от страна на КНР в този случай, следва да се припомни, че КНР като всеки други член на СТО може да прибегне до разследвания за търговска защита само ако те са мотивирани от обстоятелствата, и всяко подобно разследване трябва да се подчинява на строгите правила на СТО. Комисията следи всички подобни разследвания, за да гарантира спазването на правилата на СТО. Поради това твърдението се отхвърля.
(777)
Някои страни оспориха заключението, че свитият износ за КНР от страна на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата във фотоволтаичния сектор може да се компенсира от износ към други пазари, като изказаха твърдението, че митата биха ограничили търсенето на продукта в световен мащаб.
(778)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че не се очаква вследствие на митата китайският внос да спре напълно. Освен това информацията, събрана в хода на разследването, не показва пряка връзка между развитието на вноса от КНР на пазара на Съюза и износа от КНР за други пазари. Освен това обществено достъпни източници, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че фотоволтаичният пазар по цял свят ще продължи да се разраства през следващите години. Що се отнася до пазара за фотоволтаични продукти в КНР, налице са индикации, че вътрешното потребление в КНР ще се увеличи чувствително (това се посочва например от EPIA). С оглед на гореизложеното не се очаква износът за КНР от страна на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата значително да намалее вследствие на налагането на мерките.
(779)
Следва да се отбележи също така, че свиването на търсенето в Съюза през 2013 и 2014 г. може да окаже отрицателно въздействие върху стопанските субекти нагоре по веригата. То обаче не може да бъде свързано - поне що се отнася до основната му част - с митата. Освен това, що се отнася до производителите от Съюза на оборудване за фотоволтаичната промишленост, поради съществуващия значителен неизползван капацитет в КНР е слабо вероятно техният износ за КНР да се увеличи значително дори при варианта, при който китайските производители са увеличили производствените си обеми. На последно място, събраната информация по време на разследването сочи, че производителите на оборудване също могат да бъдат засегнати от 12-тия петилетен план на КНР за соларната фотоволтаична промишленост, в който се предвижда до 2015 г. 80 % от производственото оборудване за елементи да се произвежда в КНР. Ако тази промяна бъде постигната в съответствие с правилата на СТО, това може допълнително да ограничи възможностите на производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар. Поради това гореизложеното твърдение беше отхвърлено.
(780)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че 12-тият петилетен план за развитие на соларната фотоволтаична промишленост съдържа само някои общи ръководни принципи, които не са обвързващи, тъй като не се предвиждат правомощия за прилагането на плана, и поради това той не следва да се счита за индикация, че възможността производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар ще бъде ограничена. В това отношение следва да се отбележи, че ПКНР е включило фотоволтаичната промишленост сред стратегическите отрасли в 12-тия петилетен план и е изготвило и специален план за соларната фотоволтаична промишленост. В него ПКНР заявява подкрепата си за „предприятията с високи постижения“ и за „предприятията от ключово значение“, поема ангажимента да „насърчава провеждането на различни политики в подкрепа на сектора на фотоволтаичните изделия“ и „да формулира цялостното изготвяне на помощни политики в областта на промишлеността, финансите, данъчното облагане…“. Освен това, тъй като планът съдържа основни насоки, които да бъдат следвани от китайската промишленост през петгодишния период, той оказва голямо въздействие върху стопанския ландшафт както в КНР, така и в страните, които търгуват с КНР. Като се има предвид гореизложеното, налице са ясни индикации, че планът ограничава свободата на избор на китайските производители на елементи и конкурентния натиск на производителите от Съюза, произвеждащи оборудване и изнасящи за китайския пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(781)
Един съдействащ производител на суровина оспори прогнозата, че други пазари ще компенсират намалялото производство на китайския пазар, с оглед на значителния инсталиран производствен капацитет в КНР, който не може лесно да бъде построен на друго място. Твърдението не бе взето под внимание, тъй като няма индикации за такова намаляване на производството на китайския пазар.
(782)
Една от заинтересованите страни оспори броя на заетите в сектора нагоре по веригата, цитиран в съображение 236 от временния антидъмпингов регламент. Следва да се поясни, че въз основа на отговорите на въпросника посоченият брой от 4 200 заети лица се отнася само до съдействащите стопански субекти нагоре по веригата - производители на оборудване и доставчик на полисилиций, а не за целия сектор.
(783)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че изравнителните мерки няма да имат значително отражение върху производителите на оборудване, а за доставчика на суровина може да има неблагоприятно въздействие в краткосрочен план поради евентуално намаляване на продажбите му в КНР.
6.5. Интерес на стопанските субекти надолу по веригата
(784)
Дейността на стопанските субекти надолу по веригата е свързана главно с разработване на проекти, маркетинг, комуникации и монтаж на фотоволтаични съоръжения. Получени бяха тринадесет въпросника от стопански субекти надолу по веригата: седем от стопански субекти, чиято дейност е пряко свързана със сходния продукт (а именно дружества, разработващи проекти, и монтажници), и шестима доставчици на услуги във ФВ сектора (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), т.е. стопански субекти, чиято дейност не е пряко свързана с разследвания продукт. В тази група е включен и полученият въпросник от един несвързан вносител, за когото се оказа, че отговаря на критериите за стопански субект надолу по веригата, тъй като основната му дейност е монтаж (вж. съображение 25 по-горе).
(785)
В съображение 242 от временния антидъмпингов регламент се прави оценката, че като цяло дейността на стопанските субекти надолу по веригата (монтажници и дружества, разработващи проекти) във връзка с разследвания продукт има различен дял от общата им стопанска дейност. През РП тя е представлявала средно 41 %. През РП рентабилността на съдействащите стопански субекти във връзка с разследвания продукт е била средно около 11 %. Броят на заетите при седемте съдействащи стопански субекти надолу по веригата през РП е бил около 550 души.
(786)
Няколко страни оспориха представителността на данните за стопанските субекти надолу по веригата по отношение на оборота, рентабилността и заетостта, получени от Комисията от отговорите на седемте стопански субекти надолу по веригата. AFASE представи „проучване“, проведено след членовете ѝ (монтажници), с цел да илюстрира, че за повечето монтажници дейността във фотоволтаичния сектор представлява основният им източник на доход. AFASE изказа също така твърдението, че за разлика от констатациите, посочени в съображение 242 от временния антидъмпингов регламент, стопанските субекти надолу по веригата и по-специално монтажниците биха реализирали само едноцифрени маржове на печалба, които не позволяват поемането на митата.
(787)
Що се отнася до представителността на данните, използвани във временния антидъмпингов регламент, Комисията използва всички данни, предоставени от стопанските субекти надолу по веригата, които попълниха специалния въпросник, както и изявленията на AFASE, както е обяснено в съображение 737 по-горе.
(788)
Що се отнася до твърдението, че дейността във фотоволтаичния сектор представлява основен източник на доходи за монтажниците, допълнително направеният анализ на отговорите на въпросниците, представени от седемте стопански субекти надолу по веригата (монтажници и дружества, разработващи проекти), потвърди, че дейността, пряко свързана със сходния разследван продукт, представлява средно около 42 % от дейността им като цяло, а рентабилността е средно 11 %. Когато се имат предвид и техните дейности, които не са пряко свързани с разследвания продукт, общото им значение се увеличава чувствително при трима от седемте стопански субекти. Поради това съответният процент през РП би бил от порядъка на 45 до 100 %. Освен това за седемте стопански субекти (монтажници и дружества, разработващи проекти) рентабилността на дейността във фотоволтаичния сектор, включително на дейността, която не е пряко свързана с разследвания продукт, би била средно около 9 %. По отношение на заетостта през РП за седемте стопански субекти дейността във фотоволтаичния сектор, включително дейността, която не е пряко свързана с разследвания продукт, би била около 660 работни местна на пълно работно време. Освен фотоволтаични проекти и инсталации тези стопански субекти са имали дейност във връзка с инсталации за ветроенергия и производство на електрическо оборудване.
(789)
Счита се, че евентуалното отражение на мерките върху стопанските субекти надолу по веригата трябва да бъде оценено най-вече на базата на дейността им, пряко свързана с разследвания продукт, чиято рентабилност през РП е достигнала средно 11 %. Дори обаче оценката да бъде на база дейността във фотоволтаичния сектор, която не е свързана с разследвания продукт, заключенията не биха се променили съществено, тъй като взетите под внимание различни фактори, а именно рентабилността и възможността за поемане на митото, като цяло не се променят значително (рентабилността спада от средно 11 на средно 9 %). В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните, в чиито обекти Комисията проведе посещение за проверка, оспори представителността на заключението относно рентабилността на монтажниците и дружествата, разработващи проекти, което според нея се базира на една-единствена трансакция. Твърдението не беше взето под внимание, тъй като Комисията изчисли рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата въз основа на всички данни, представени от стопанските субекти надолу по веригата в отговорите на въпросника.
(790)
Що се отнася до проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, на първо място следва да се отбележи, че всички стопански субекти имаха възможността да заявят интереса си при започването на разследването и да отговорят на специалния въпросник, разработен за стопански субекти надолу по веригата, в който се изисква необходимата информация за оценката на отражението на митата върху тези стопански субекти. На второ място, в проучването не е посочена самоличността на монтажниците, което не дава възможност за проверка, например на относимостта и надеждността на предоставените данни. На трето място, въпреки че част от въпросите в проучването са свързани с капацитета на монтажниците да поемат евентуалните мита, в него не се говори за реализираната от тях печалба през РП и по този начин се изпуска съществен елемент за оценката на отражението на мерките. Поради това от предоставеното проучване не могат да се направят значими изводи.
(791)
Беше изказано твърдението, че мерките не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Вследствие на това стопанските субекти надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на консултантската фирма Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Според предвижданията в прочването голяма част от работните места на пазара за фотоволтаични продукти на Съюза ще бъдат застрашени, ако бъдат въведени мита. В проучването се използва приблизителна оценка на EPIA, според която през 2011 г. общият брой на преките работни места на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително при производители, вносители и стопански субекти нагоре и надолу по веригата в Съюза, е бил 265 000. Като за отправна точка се взема приблизителната оценка на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор за 2011 г., в проучването на Prognos се прави изводът, че от общо 265 000 работни места до три години ще бъдат закрити 242 000 в зависимост от равнището на митата. Твърди се, че повечето работни места ще бъдат закрити на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(792)
Разследването не потвърди изложения по-горе сценарий и посочи значително по-малък брой преки работни места, съществували на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., през РП и през 2012 г.
(793)
На първо място при разследването бе изказано съмнение относно точността на оценката на EPIA за общия брой преки работни места във фотоволтаичната промишленост. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до извода, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация сочи, че при изчисляването на броя на преките работни места във фотоволтаичната промишленост за 2011 г. вероятно съществува граница на грешката до 20 %. Освен това оценката включва броя на заетите в други европейски държави извън Европейския съюз, както и броя на заетите в дейности, свързани с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(794)
Следва да се поясни, че по отношение на изчисления от EPIA общ брой на преките работни места във фотоволтаичния сектор установената граница на грешката от 20 %, която може да бъде прилагана както нагоре, така и надолу по веригата, пролича по време на посещението за проверка при EPIA. Тя показва трудностите при оценката на точни цифри за заетостта в сектора надолу по веригата, тъй като източниците за събиране на данни са малобройни и често пъти противоречиви.
(795)
Въпреки тези съмнения дори ако при анализа на въздействието на мерките бъде използвана първоначалната оценка за броя на работните места, трябва да бъдат направени следните забележки. Приблизителната оценка включва европейските работни места във фотоволтаичната промишленост през 2011 г., които са съотнесени към много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през същата година (около 20 GW). Има основания да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите - около 17,5 GW през РП и 15 GW през 2012 г., броят на работните места надолу по веригата, който е пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. В този смисъл в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в периода 2011-2012 г. в Германия, която е най-големият национален пазар, заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000 работни места, включително работните места при производителите. Освен това при разследването бяха изразени сериозни съмнения дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, свързани единствено с фотоволтаичната промишленост. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (монтаж) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, ВиК инсталации и др.
(796)
С оглед на гореизложеното е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляване на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част на пазара могат да бъдат засегнати от неблагоприятни последици само в ограничена степен поради следните съображения. Първо, дейността в областта на фотоволтаичните продукти - поне за някои от монтажниците, представлява само част от стопанската им дейност, при това със сезонен характер. Поради това при намалено търсене на фотоволтаични инсталации монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности. Тъй като развитието на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са правно обвързващи цели за държавите членки на равнището на ЕС, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведе до повишено търсене на други форми на електроенергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 785 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(797)
Независимо от налагането на мита някои обществено достъпни източници относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г. с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(798)
На последно място, следва да се отбележи, че това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти вероятно би настъпило при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобно положение е в разрез с устойчивото развитие.
(799)
Що се отнася до закриването на работни места, събраната информация по време на разследването потвърди, че секторът надолу по веригата е отчел загуба на работни места вследствие на свитото търсене на фотоволтаични инсталации в Съюза, което в периода 2011-2012 г. е намаляло с около 5 GW. Тази загуба на работни места не може да бъде свързана с мерките, тъй като отразява развитието на пазара. Освен това през 2013 и 2014 г. се предвижда допълнително свиване на търсенето, което най-вероятно ще доведе до загуба на още работни места във фотоволтаичния сектор. По същия начин подобно развитие на търсенето беше прогнозирано от големите изследователски центрове преди започването на разследването, поради което подобна загуба на работни места не може да се отдава на налагането на мерките.
(800)
Промишлеността на Съюза представи проучване от консултантската фирма PriceWaterHouseCoopers (PWC) относно възможното отражение на мерките върху работните места, свързани с фотоволтаичния сектор. Проучването на PWC се позовава на проучването на Prognos, в което се предвижда мащабно закриване на работни места на фотоволтаичния пазар вследствие на налагането на мерките, представено от AFASE преди налагането на временните мита и разгледано в съображение 791 по-горе. В проучването на PWC се критикува проучването на Prognos, като се изтъква фактът, че прогнозираният от Prognos общ брой закрити работни места реално надвишава общия брой на съществуващите работни места във фотоволтаичния сектор в Съюза. Що се отнася до отражението на митата на пазара на Съюза, PWC достига до изводи, противоположни на тези на Prognos, и прогнозира положително нетно въздействие върху работните места в Съюза, както и че ползите натежават над възможното отрицателно въздействие на митата (напр. върху търсенето).
(801)
AFASE изказа твърдението, че Комисията не е разкрила източника, от който взема граница на грешката от 20 % по отношение на изчислените от EPIA преки работни места във фотоволтаичния сектор за 2011 г.
(802)
Установената граница на грешката от 20 %, която може да бъде прилагана както нагоре, така и надолу по веригата, пролича по време на посещението за проверка при EPIA. Тя показва трудностите при оценката на точни цифри за заетостта в сектора надолу по веригата, тъй като източниците за събиране на данни са малобройни и често пъти противоречиви.
(803)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои от страните изказаха твърдението, че в анализа на Комисията не се посочва нищо по отношение на факта, че митата единствено ще увеличат загубата на работни места, предизвикана от по-малкия брой фотоволтаични инсталации след 2011 г. Твърди се, че подобна загуба на работни места, по-специално в сектора надолу по веригата, е тясно свързана с факта, че монтажниците на ФВ инсталации зависят от соларните инсталации. Освен това AFASE отправи критика към Комисията, че не е разгледала подобаващо проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, и друго подобно проучване, проведено от сдружение на фотоволтаичната промишленост от Обединеното кралство - Solar Trade Association, за което AFASE счита, че разкрива същата зависимост.
(804)
Що се отнася до това, че, както се твърди, Комисията не е разгледала отражението на митата върху заетостта, следва да се препрати към съображения 799 и 800 по-горе, в които се обсъждат твърденията относно отражението на мерките върху работните места във фотоволтаичния сектор и се признава, че работните места в сектора надолу по веригата действително могат да бъдат засегнати в краткосрочен план от мерките.
(805)
Що се отнася до проучванията, проведени от AFASE и Solar Trade Association от Обединеното кралство, в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше дадена информация кои дружества са участвали в анкетите. Проучванията обаче продължават да имат недостатъци, тъй като някои отговори са непълни. При анализа на проучванията се установи следното. Що се отнася до проучването на AFASE, най-напред следва да се отбележи, че по-голямата част от анкетираните 50 монтажници са заявили, че работят изключително за фотоволтаичния пазар. 15 от общо 50-те монтажници са заявили, че имат и други дейности извън фотоволтаичния сектор, например свързани с отоплителни и електрически инсталации и до известна степен с вятърни централи. При проучването от Обединеното кралство 21 от общо 31 дружества от Обединеното кралство, взели участие в анкетата, имат и други дейности извън фотоволтаичния сектор. Този резултат показва, че за почти половината от разработващите проекти дружества и монтажниците констатацията от съображение 247 от временния антидъмпингов регламент относно способността им да извършват други дейности, например свързани с отоплителни, електрически и ВиК инсталации, както и с други екологосъобразни източници на енергия, е правилна. Признава се обаче, че тази способност може би е налице в по-малка степен, отколкото сочи допускането във временния антидъмпингов регламент. Поради това смекчаващият ѝ ефект относно загубата на работни места може да бъде по-малък от първоначалните допускания. На второ място, част от анкетиратите от AFASE и Solar Trade Association стопански субекти използват продукти, произведени в Съюза, като част от тях предвиждат след налагането на мерките да купуват продукти, различни от китайските, за да избегнат увеличение на цените.
Следователно се очаква тяхната зависимост от китайския внос и въздействието на мерките да намалее, тъй като могат да ползват продукти, произведени в Съюза. На трето място, преценката на въздействието на мерките върху стопанската дейност на всички участвали в проучването субекти не дава възможност да се направят категорични заключения, тъй като оценките им са твърде разнородни. Някои дружества дори не са могли да дадат оценка на подобно отражение. На четвърто място, отговорите на въпроса относно броя на фотоволтаичните проекти, които има риск да бъдат отменени в случай на налагане на мита, при проучването от Обединеното кралство варират от „не много“ до „всички проекти“. Част от стопанските субекти не са могли да дадат оценка. На последно място, и при двете проучвания липсва въпросът относно рентабилността на анкетираните стопански субекти, който е от значение, за да се направи оценка на евентуалното поемане на ценово увеличение вследствие на митата.
(806)
Няколко страни изказаха твърдението, че монтажниците не могат лесно да променят дейностите си или да преминат към други екологосъобразни енергийни инсталации, тъй като технологиите и необходимото ноу-хау са много различни. Поради това, ако бъдат наложени мита, те ще бъдат принудени да преустановят дейността си. След оповестяването на окончателните заключения това твърдение беше изтъкнато отново от една от заинтересованите страни, която посочи, че монтажниците са инвестирали значителни средства в специализацията си във фотоволтаичния сектор, например за специални обучения, което показва, че тяхната основна насоченост е към фотоволтаичния сектор и че те не биха могли лесно да преминат към други дейности.
(807)
Това твърдение не беше подкрепено в достатъчна степен с доказателства, тъй като не беше доказано какви конкретни познания ще се наложи да придобие монтажникът и доколко трудно и скъпо би било това. Независимо от това институциите признават, че монтажниците са натрупали ноу-хау, специфично за монтажа на фотоволтаичните модули. Натрупването на това ноу-хау обаче е от сравнително неотдавна и се прибавя към основните експертни познания на монтажниците в сферата на отоплителните, електрическите и ВиК инсталациите и др. До него се е стигнало в отговор на нелоялната практика, а именно масирания приток на субсидиран внос от КНР. Отделно от въпроса за специалните умения на служителите на монтажниците твърдението трябва да се разглежда успоредно с анализа от съображения 792 и 800 по-горе относно заетостта в сектора надолу по веригата, която в краткосрочен план може да понесе отрицателни последици, но благодарение на устойчивата търговия би постигнала увеличение в средносрочен и дългосрочен план. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(808)
Няколко страни оспориха твърдението относно способността на стопанските субекти надолу по веригата отчасти да поемат възможното увеличение на цената. Твърдението не беше подкрепено в достатъчна степен от доказателства, което не позволи да се направи оценка до каква степен е точно. Рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата, пряко свързана с разглеждания продукт, се оценява средно на около 11 %, което оставя възможност за стопанските субекти поне отчасти да поемат увеличението в цената, ако има такова. В тази връзка следва да се припомни, че общата тенденция е към понижаване на цените.
(809)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че съществува сериозен риск от свиване на търсенето на соларни продукти в Съюза вследствие на мерките, което според тях е довод срещу налагането на мерките. Една от страните изказа твърдението, че при слънчевата енергия в момента има висока ценова еластичност на търсенето и дори малко увеличение на цената на соларните продукти би довело до много сериозно свиване на търсенето. Според оценки, направени от същата страна, изравнително мито от порядъка на 30 % може да свие допълнително търсенето с 8 GW, докато мито от 50 % би свило търсенето с 10 GW. Застъпвайки същата теза, AFASE се позова на проучване от пазарен анализатор, в което също се предвижда свиване на търсенето с най-много 2GW през 2013 г., ако бъде наложено мито в размер на 50 %, т.е. свиването е в много по-малък мащаб.
(810)
Въпреки че по време на разследването в допълнение към представените по-горе сценарии относно свиването на търсенето страните представиха и различни други хипотези, те не съдържаха съпоставими резултати. Въпреки че не може да бъде изключено, че митата няма да доведат до свиване на търсенето на фотоволтаични инсталации, е трудно да се даде количествено определение на подобно отражение с оглед на различните елементи, които влияят върху привлекателността на фотоволтаичните инсталации в Съюза. Освен това дори подобно свиване да настъпи в краткосрочен план, очаква се средно- и дългосрочните ползи от лоялната търговия да натежат над краткосрочния отрицателен ефект. На последно място, самата AFASE признава, че оценка на пряката връзка между търсенето и митата може да се направи едва след като митата бъдат въведени. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(811)
Както се посочва в съображение 784 по-горе, получени бяха шест въпросника с отговори от доставчици на услуги във ФВ сектора (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), т.е. стопански субекти, чиято дейност не е пряко свързана с разследвания продукт. Установи се, че отговорите дават индикации за относителната важност на дейността, свързана с фотоволтаичния сектор, в сравнение с цялостната дейност на съдействащите стопански субекти. Въпреки някои недостатъци на отговорите, данните от въпросниците позволиха да се направи оценката, че дейността на тези стопански субекти във връзка с фотоволтаичния сектор е незначителна в сравнение с дейността им като цяло. През РП дейността им във връзка с фотоволтаичния сектор е представлявала средно едва около 5 % от общия им оборот и около 8 % от общата осигурявана от тях заетост. Рентабилността е била средно около 7 %. Следва да се отбележи обаче, че данните относно рентабилността не бяха пълни, тъй като не всички стопански субекти дадоха информация по тази точка. Поради това се стигна до заключението, че е слабо вероятно мерките да имат съществено отражение върху икономическото състояние на доставчиците на услуги във фотоволтаичния сектор.
(812)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че въздействието на мерките върху стопанските субекти надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план с оглед на по-голямото свиване при инсталациите, отколкото в алтернативен вариант без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от стопанските субекти надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или с посочената по-горе основна стопанска дейност на монтажниците. Стигна се до заключението, че с оглед на предоставените данни е слабо вероятно мерките да имат съществено отражение върху икономическото състояние на доставчиците на услуги във фотоволтаичния сектор.
6.6. Интерес на крайните ползватели/потребителите
(813)
Становище не представи нито една страна, пряко представляваща интересите на крайните ползватели, например сдружение на потребителите. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, други инвеститори). При разследването се установи, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. покривни или маломерни инсталации) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (наземни, с промишлено и търговско предназначение в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(814)
Няколко страни заявиха, че ако мерките бъдат наложени, увеличението на цените на фотоволтаичните модули ще бъде в ущърб на потребителите. Макар да може да се очаква, че вследствие на митата цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС донякъде ще се повишат, потребителите и другите крайни ползватели вероятно ще бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на разработващите проекти дружества и монтажниците има основания да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модулите за потребителя може поне отчасти да се поеме от тях и така въздействието би се смекчило. Въз основа на наличните доказателства се стигна до заключението, че мерките на предлаганото равнище на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и поради това не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(815)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави за потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече извънредно силната си позиция на пазара, а това също би могло да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е цените така или иначе да се увеличат с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(816)
Някои страни изказаха твърдението, че митата ще увеличат цената на разследвания продукт. Поради това ще има спад в търсенето на фотоволтаични инсталации, тъй като те ще бъдат прекалено скъпи за потребителите и недостатъчно привлекателни за другите инвеститори.
(817)
Както вече беше посочено в съображение 752 по-горе, дори да е възможно да се стигне до временно увеличение на цените вследствие на налагането на мерките, като цяло тенденцията е за понижаване на цените и това се потвърждава от няколко обществено достъпни източника. Поради това твърдението не се взема под внимание. Въпреки че е трудно да се даде количествено определение на точното възможно увеличение на цената вследствие на мерките и на последвалото евентуално свиване на търсенето, следва да се припомнят няколко елемента. На първо място, разследваният продукт представлява до 50 % от общите разходи за една фотоволтаична инсталация, поради което митото може да се поеме поне отчасти. На второ място, конкуренцията на промишлеността на Съюза с производителите от трети държави, които вече присъстват на пазара на Съюза, вероятно ще задържи цените ниски. Същевременно промишлеността на Съюза следва да може да постигне по-добри финансови резултати благодарение на икономиите от мащаба, до които ще се стигне поради по-доброто използване на производствените съоръжения и по-ниската себестойност на производството. На трето място, търсенето на фотоволтаични инсталации е във взаимовръзка не само с равнищата на цените на разследвания продукт, а и с равнищата на ПЦ. При сегашните равнища на търсенето, които са ниски в сравнение с 2011 г. и РП, се очаква, че ПЦ следва да не намаляват толкова бързо, колкото през разглеждания период, и така да дадат възможност инвестициите във фотоволтаични проекти да не прекъсват. Поради това твърдението не беше взето под внимание.
(818)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните оспори гореизложената логика на разсъждение. Тя изказа твърдението, че низходящата тенденция при цените не може да се поддържа след налагането на мерките. Страната припомни, че мерките представляват много съществено увеличение на разходите, което не може да се неутрализира изцяло чрез намаляване на себестойността и/или внос от трети държави. Освен това беше посочено отново, че промишлеността на Съюза няма да може да осъществи нови инвестиции в съоръжения и машини и че стопанските субекти надолу по веригата могат да поемат малко, ако печалбата им е 11 %. На последно място, няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената.
(819)
Следва да се припомни, че противно на това твърдение не се очаква увеличението на цената вследствие на мерките да може да се неутрализира изцяло; очаква се, че е възможно да се стигне до временно увеличение на цените след налагането на мерките (вж. съображение 247 от временния антидъмпингов регламент). До подобно увеличение на цената може да се стигне поради разликата в ценовите равнища между субсидираните цени от КНР и цените на продуктите, различни от китайските. Въпреки това информацията, събрана по време на разследването, позволява да се изкаже твърдението, че евентуалното увеличение на цените може да бъде частично поето поради редица фактори с оглед на печалбата на сектора надолу по веригата, която е средно 11 %. На последно място, по отношение на твърдението, че няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената, има основания да се предположи, че ПЦ ще претърпят корекции във времето в съответствие с развитието на цените на проектите.
(820)
Една от страните изказа твърдението, че след март 2013 г. цените на модулите в Съюза са се увеличили с 20 % и че от 2013 г. има много сериозен недостиг на готова продукция. Твърдението не беше подкрепено с доказателства, като в противоречие с него обществено достъпните източници потвърждават, че през второто тримесечие на 2013 г. се наблюдава относителна стабилност на цените. Дори ако тази информация беше вярна, тя би отразявала само факта, че след въвеждането на регистрационния режим на вноса рискът от евентуалното налагане на изравнително мито е бил включен в цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(821)
Друга страна изказа твърдението, че фотоволтаичните проекти не биха осигурили на инвеститорите възвръщаемост на инвестицията, ако спадът при ПЦ не е във взаимовръзка с намаляващи разходи за проектите, включително цена на модулите, тъй като те представляват значителна част от разходите в един проект. В това отношение се твърди, че митата биха поставили под въпрос жизнеспособността на много фотоволтаични проекти, ако цената им се увеличи.
(822)
Както е посочено в съображение 752 по-горе, общата тенденция явно е за понижаване на цените на разследвания продукт. Освен това значението на ПЦ по отношение на пазара става все по-малко, тъй като в някои региони вече вероятно е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Въз основа на тези съображения твърдението, че цената на фотоволтаичните модули би могла да окаже отрицателно въздействие върху фотоволтаичните проекти, включително върху въпроса за тяхната жизнеспособност, беше отхвърлено.
(823)
Една от заинтересованите страни представи вътрешен модел, с който да докаже, че жизнеспособността на много фотоволтаични проекти е под заплаха, ако бъдат наложени мита.
(824)
Моделът не дава възможност да се даде коректно количествено изражение до каква степен привлекателността на инвестицията във фотоволтаични инсталации (т.е. възвращаемостта) би могла да намалее, ако цените на разследвания продукт се увеличат. Независимо от това използваното в модела допускане, че всяко мито би било прехвърлено изцяло на крайните ползватели или на потребителите, е слабо вероятно с оглед на съществуващите маржове на печалба на стопанските субекти надолу по веригата. Освен това решението за една инвестиция не се основава само на цената на модулите, а зависи също така от много други фактори, в това число - наред с други фактори - от съществуването на обща благоприятна среда за фотоволтаичните инсталации в дадена държава, от равнището на подкрепа и от цента на електроенергията (за изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници). Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(825)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Това положение е независимо от ролята на националните програми за подкрепа с цел да се насърчи търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните програми за подкрепа се адаптират към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), може изобщо да няма отражение върху потребителите..
6.7. Други твърдения
(826)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС с необходимите количества и поради това, ако се наложат изравнителни мита, съществува сериозна опасност от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(827)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 % с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW. Поради това благодарение на свободния капацитет промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план има основания да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това в световен мащаб съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар, в случай че вносът на продукти от КНР намалее. При разследването се установи, че през РП съществуващият свободен капацитет за производство извън ЕС от държави, различни от КНР, е бил 5,6 GW за модули и 6 GW за елементи. Поради това се стига до заключението, че общият свободен капацитет на Съюза и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС през 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (между 9 и 17,1 GW), прогнозирано от големи изследователски центрове, като EPIA.
(828)
Дори при по-консервативна оценка относно производствения капацитет на Съюза (вж. съображение 545 по-горе), взети заедно, свободният капацитет на Съюза и този на трети държави биха били достатъчни да допълнят в краткосрочен план потенциалния спад на вноса от КНР. В средносрочен план също има основания да се допусне, че промишлеността на Съюза ще разшири производствения си капацитет, което ще ѝ позволи да постигне икономии от мащаба, а те от своя страна ще доведат до още по-голямо намаление на цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(829)
Някои страни заявиха също, че налагането на мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(830)
Най-напред целите за 2020 г. не зависят единствено от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии, като вятър, биомаса, водна енергия и др. Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент за слънчевата енергия, не се очаква леко заниженият брой на фотоволтаичните инсталации да повиши общите разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната промишленост в Съюза. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на равнището на ЕС и на национално равнище, по-добър достъп до финансиране на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Що се отнася до финансирането на инвестициите в слънчева енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. Вследствие на това то вероятно ще подобри също така достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е да се премахне вносът от КНР, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените отчасти ще се поеме от стопанските субекти на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(831)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
6.8. Заключение относно интереса на Съюза
(832)
Общото положително въздействие за промишлеността на Съюза превишава възможното неблагоприятно въздействие върху други стопански субекти на пазара за фотоволтаични продукти, включително крайните ползватели (потребителите).
(833)
С оглед на гореизложеното се стига до заключението, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(834)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата
(835)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(836)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. В съответствие с практиката на Съда такава печалба е печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, т.е. преди увеличението на субсидирания внос. Поради това целевата печалба беше определена на 8 % въз основа на среднопретеглената печалба, реализирана от промишлеността на ЕС през 2009 и 2010 г. при модулите и елементите, когато те са продавани на печалба.
(837)
След оповестяването на окончателните заключения промишлеността на Съюза изказа твърдението, че като равнище на рентабилност, което промишлеността на Съюза в разумна степен може да постигне при липсата на субсидиран внос, следва да се използва рентабилността за 2010 г., а не средният марж на печалба за 2009 и 2010 г. В това отношение беше изказано твърдението, че рентабилността през 2009 г. не е била достатъчно висока и че конюнктурата през двете години определено е била различна, като се има предвид по-специално развитието на потреблението през 2010 г., което е смекчило въздействието на субсидирането през същата година. В това отношение следва да се отбележи, че при определянето на равнището на отстраняване на вредата не е от значение дали средният марж на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза, е бил „недостатъчен“. Равнището на отстраняване на вредата следва да бъде определено въз основа на печалбата, която с основание може да се очаква да бъде реализирана, ако не е налице субсидиран внос. Разследващите органи са възприели като своя практика да считат, че това равнище е достигнато в началото на разглеждания период. Тъй като в този случай промишлеността на Съюза е работила на загуба при продажбата на елементи в началото на разглеждания период през 2009 г., тази методология не беше подходяща и беше счетено, че е по-надеждно равнището на отстраняване на вредата да бъде определено въз основа на средния марж на печалбата от първата и втората година на разглеждания период. В това отношение беше прието също така, че различната конюнктура през двете години не е от значение.
(838)
Друга страна отново посочи, че за модулите и за елементите следва да бъдат определени различни целеви печалби, тъй като при рентабилността на тези видове на продукта през разглеждания период се наблюдават различни тенденции. Въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията за всеки показател се отнасят за разследвания продукт като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това процентите на субсидията и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база.
(839)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Тази невредоносна цена беше получена, като към производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза през РП беше прибавен посоченият по-горе марж на печалбата от 8 %.
(840)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено, като среднопретеглената вносна цена на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, определена при изчисляването на подбиването на цените и надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, беше съпоставена с невредоносната среднопретеглена цена, на която включените в извадката производители от Съюза са продавали сходния продукт на пазара на Съюза през ПР. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(841)
Една от страните изказа твърдението, че продажбите на включените в извадката производители от Съюза са били насочени към по-високия ценови сегмент на пазара, например жилищните сгради и малките търговски обекти, което е привлякло по-високи ПЦ, и застъпи становището, че по тази причина продажните цени на промишлеността на Съюза следва да бъдат съответно коригирани. Следва да се отбележи, че това твърдение не трябва да бъде решаващо за изчисляването на маржа на вредата, тъй като разследването показа, че производителите от Съюза не са работели на печалба.
7.2. Окончателни мерки
(842)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно изравнително мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.e. елементи) с произход от или изпратени от КНР на равнището на установения процент на субсидията или на равнището на маржа на вредата, като в съответствие с правилото за по-малкото мито се вземе по-ниското от двете. В конкретния случай ставката на митото следва съответно да бъде определена на равнището на установения процент на субсидията.
(843)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(844)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(845)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Процент на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
46,3 %
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
41,8 %
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
48,2 %
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
56,5 %
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
58,2 %
11,5 %
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
58,2 %
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd
de minimis
64,9 %
0,0 %
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
80,1 %
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
60,1 %
6,5 %
Дружества, посочени в приложението
6,4 %
51,1 %
6,4 %
Всички други дружества
11,5 %
80,1 %
11,5 %
(846)
Посочените по-горе окончателни изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита.
(847)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, са определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки (за разлика от митото за страната, приложимо към „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от съответната държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1 със своето наименование и адрес, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не може да се ползва от тези ставки и подлежи на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(848)
Всяко искане за прилагане на индивидуална ставка на изравнителното мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да бъде изпратено до Комисията (103) заедно с цялата необходима информация, по-специално всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа, например във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство или продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на митото.
(849)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(850)
Мерките се налагат, за да се позволи на производителите в Съюза да се възстановят от вредоносното въздействие на субсидирането. Доколкото първоначално би могло да има известно неравновесие между потенциалните ползи за производителите в Съюза и разходите за другите стопански субекти в Съюза, то би могло да се неутрализира чрез увеличаване и/или възобновяване на производството в Съюза. Предвижданият вариант за увеличено производство в Съюза обаче може да не отговаря на развитието на този нестабилен пазар. В периода 2009-2011 г. потреблението на модули в Съюза се е увеличило с 264 %, а после за шестте месеца между 2011 г. и РП е намаляло с 43 процентни пункта. Нестабилността се забелязва още повече през периода 2006-2011 г., когато от равнище под 1 GW потреблението на модули в Съюза е достигнало почти 20 GW - увеличение с около 2 000 % само за пет години. Очаква се тази нестабилност да се запази, а между различните сценарии в публикуваните от бизнес сдруженията прогнози се наблюдават разлики от 100 и повече процента дори в средносрочен план за 2014-2015 г.
(851)
Поради тези причини се счита за целесъобразно при подобни изключителни обстоятелства срокът на мерките да бъде ограничен само на две години.
(852)
Този период следва да бъде достатъчен за производителите от Съюза да увеличат и/или възобновят производството си, като същевременно няма да застраши в значителна степен положението на останалите стопански субекти в Съюза. Счита се, че периодът от две години ще бъде най-удачен с цел да се анализира дали налагането на мерките наистина е довело до увеличаване на производството в Съюза и по този начин е компенсирало отрицателното въздействие върху останалите стопански субекти в Съюза.
(853)
След оповестяването на окончателните заключения един от производителите в Съюза изказа твърдението, че периодът от две години е твърде кратък за възстановяване от понесената вреда. Освен това беше изказано твърдението, че срокът от две години няма да даде възможност на производителите от Съюза да представят бизнес планове за настоящата и за следващата стопанска година. В това отношение следва да се отбележи, че срокът на действие на мерките е до декември 2015 г., което следва да е достатъчно за производителите от Съюза да представят бизнес планове до 2015 г.
(854)
Освен това производителят от Съюза не оспорва причините, поради които срокът се ограничава на две години, а именно нестабилността на пазара. Производителят дори изрично посочва, че би приветствал преразглеждане, ако се налага мерките да бъдат променени поради промяна в пазарната конюнктура. Тъй като при подобен нестабилен пазар определено съществува голяма вероятност за две години пазарната конюнктура да се промени, се счита за целесъобразно още от самото начало мерките да бъдат ограничени за срок от две години.
(855)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят изказа твърдението, че две години не са достатъчни, за да се инвестира в производството, като препрати към съображение 852 по-горе. Поради значителния свободен капацитет на промишлеността на Съюза обаче увеличението в производството може да се постигне чрез по-добро използване на производствения капацитет, което следва да е възможно без значителни допълнителни инвестиции.
(856)
Освен това жалбоподателят изказа твърдението, че налагането на окончателни изравнителни мита за период от две години е недостатъчно, за да може промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносното въздействие на субсидирането преди това. При налагането на изравнителни мита обаче не може да се отчита единствено интересът на промишлеността на Съюза, а трябва да се постигне баланс между потенциалните ползи за производителите от Съюза и разходите за останалите стопански субекти в Съюза. Въз основа на това решението мерките да се ограничат за срок от две години остава непроменено.
(857)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(858)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
7.3. Регистрационен режим и действие с обратна сила
(859)
Както се посочва в съображение 7 по-горе, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, считано от 6 март 2013 г.
(860)
От 6 юни 2013 г. регистрационният режим за вноса с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос беше прекратен с временния антидъмпингов регламент. Предвид настоящото антисубсидийно разследване и с оглед на гореизложените констатации регистрационният режим на вноса за целите на антисубсидийното разследване в съответствие с член 24, параграф 5 от основния регламент също следва да бъде преустановен.
(861)
Що се отнася до евентуалното прилагане на изравнителните мерки с обратна сила, трябва да се направи оценка на критериите, изложени в член 16, параграф 4 от основния регламент. Съгласно посочения член окончателно изравнително мито може да бъде наложено за продукти, които са внесени за потребление не по-късно от 90 дни преди датата на прилагането на временните мерки, но не преди датата на започване на разследването.
(862)
В случая няма приложени временни изравнителни мерки. Поради това бе взето решение окончателното изравнително мито да не се налага с обратна сила.
8. ФОРМА НА МЕРКИТЕ
(863)
След приемането на временните антидъмпингови мерки по паралелното антидъмпингово разследване (104) група съдействащи производители износители, включително свързани с тях дружества в КНР и Европейския съюз съвместно с Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти (CCCME) предложиха съвместен ангажимент за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент (105). Ангажиментът за спазване на минимален ценови праг беше подкрепен и от органите в КНР. Комисията разгледа предложението и с Решение 2013/423/ЕС на Комисията (106) го прие.
(864)
След приемането на Решение 2013/423/ЕС производителите износители съвместно с CCCME представиха уведомление, че желаят да изменят първоначално предложения от тях ангажимент. Те поискаха ангажиментът да бъде преразгледан, за да се отрази изключването на полупроводниковите пластини от продуктовия обхват съгласно съображения 46 и 99. Освен това в рамките на срока, определен в член 8, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент, още някои износители поискаха да бъдат включени в ангажимента.
(865)
В рамките на срока, определен в член 13, параграф 2 от основния регламент (107), същата група производители износители съвместно с CCCME поискаха Комисията да приеме условията на посочения ангажимент с цел да се отстрани и вредоносното въздействие на субсидирания внос. С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС Комисията прие това предложение по отношение на окончателните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций,
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
B797
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
B791
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
B794
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
B927
Delsolar (Wujiang) Ltd
0 %
B792
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
B921
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
B845
Дружества, посочени в приложението
6,4 %
Всички други дружества
11,5 %
B999 (108)
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Декларираният за допускане за свободно обращение внос на продукти, понастоящем класирани в код по КН ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), фактуриран от дружества, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, се освобождава от антисубсидийното мито, наложено с член 1, при условие че:
а)
дружество, посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, е произвело, транспортирало и фактурирало пряко или чрез свое свързано дружество, също посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, посочените по-горе продукти или на свои свързани дружества в Съюза, които действат като вносител и оформят митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза, или на първия независим клиент, действащ като вносител и оформящ митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза;
б)
вносът се придружава от фактура за стоки - предмет на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, която е търговска фактура, съдържаща като минимум елементите и декларацията, посочени в приложение 2 към настоящия регламент;
в)
вносът се придружава от сертификат за поет ангажимент при износ съгласно приложение 3 към настоящия регламент; и
г)
декларираните и представени на митница стоки съответстват точно на описанието във фактурата във връзка с ангажимента.
2. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
а)
всеки път, когато се установи, че по отношение на вноса, описан в параграф 1, не са изпълнени едно или повече от условията в същия параграф; или
б)
когато Комисията в съответствие с член 13, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 597/2009 се откаже от приетия ангажимент за спазване на минимален ценови праг с регламент или решение, в който/което се посочват конкретни трансакции, и обяви съответните фактури във връзка с ангажимента за недействителни.
Член 3
Дружествата, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, при спазване на определени условия, посочени в същото решение, издават също така фактури за трансакции, които не са освободени от антисубсидийните мита. Тези фактури са търговски фактури, съдържащи поне елементите, посочени в приложение 4 към настоящия регламент.
Член 4
Регистрационният режим на вноса съгласно Регламент (ЕС) № 182/2013, с който беше въведен регистрационен режим за вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, се прекратява.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 7 декември 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2013 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1239/2013
z 2. decembra 2013
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 15,
so zreteľom na návrh Európskej komisie po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala oznámením uverejneným 8. novembra 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
Antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 26. septembra 2012 podala iniciatíva EU ProSun (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o ním spôsobenej značnej ujme, ktorá sa považovala za dostatočnú na to, aby opodstatnili začatie konania.
(3)
Komisia pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“), oznámila vláde ČĽR (ďalej len „čínska vláda“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov s pôvodom v ČĽR údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Čínska vláda bola prizvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky čínskej vlády týkajúce sa nenapadnuteľnosti schém uvedených v podnete. Po skončení konzultácií zaslala čínska vláda svoje pripomienky.
1.2. Súbežné antidumpingové konanie
(4)
Oznámením uverejneným 6. septembra 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie (3) Komisia informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike do Únie.
(5)
Komisia nariadením Komisie (EÚ) č. 513/2013 (4) uložila 6. júna 2013 dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z nej (ďalej len „dočasné antidumpingové nariadenie“).
(6)
Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení v obidvoch konaniach. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v jednom z konaní zohľadnili v obidvoch konaniach.
1.3. Registrácia
(7)
Na žiadosť navrhovateľa podporenej potrebnými dôkazmi Komisia prijala 1. marca 2013 nariadenie Komisie (EÚ) č. 182/2013 (5), ktorým sa zavádza od 6. marca 2013 registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky.
(8)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že rozhodnutie o registrácii dovozov bolo neodôvodnené, pretože neboli splnené podmienky podľa článku 24 ods. 5 základného nariadenia. Tieto tvrdenia však neboli odôvodnené ani nevychádzali zo skutkových dôkazov. V čase prijatia rozhodnutia o registrovaní dovozu mala Komisia dostatočné dôkazy prima facie, najmä z hľadiska nárastu dovozov v absolútnom vyjadrení a z hľadiska podielu na trhu, odôvodňujúce potrebu registrovania dovozu. Tvrdenia v tomto smere sa preto zamietli.
1.4. Strany, ktorých sa konanie týka
(9)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, orgánom ČĽR a známym dovozcom. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania tak, ako sa vymedzuje v odôvodnení 38. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vybrať vzorky. Uskutočnili sa aj konzultácie s orgánmi ČĽR.
a) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(11)
Najprv poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky 121 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín výrobcov. Spolupracujúce spoločnosti predstavujú viac ako 80 % celkového objemu čínskeho vývozu. Komisia na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia navrhla pôvodne vzorku siedmich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov.
(12)
Vybranú vzorku siedmich skupín podnikov tvorili traja spolupracujúci vývozcovia s najväčším objemom vývozu modulov, dvaja spolupracujúci vývozcovia s najväčším objemom vývozu článkov a dvaja spolupracujúci vývozcovia s najväčším objemom vývozu doštičiek. Vzorka týchto siedmich skupín vyvážajúcich výrobcov slúžila ako základ na stanovenie úrovne subvencovania týchto skupín, ako aj úrovne subvencovania všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, ako sa požaduje v článku 15 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 46, Komisia vylúčila v konečnej fáze prešetrovania z vymedzenia výrobku doštičky. Niektoré podniky boli zaradené do vzorky na základe ich najväčšieho objemu vývozu doštičiek. Ak sa však zohľadní skutočnosť, že Komisia už tieto spoločnosti prešetrovala, overila údaje, ktoré predložili, ako aj skutočnosť, že všetky tieto spoločnosti mali významný vývoz modulov, resp. článkov, nepovažovalo sa za potrebné vzorku upraviť.
(13)
Počet vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bol napokon stanovený na osem spoločností/skupín. Dôvodom bolo, že hoci najprv boli Jinko Solar Co. Ltd a Renesola Jiangsu Ltd nahlásení ako prepojení dovozcovia, následne sa zistilo, že prepojení nie sú.
b) Výber vzorky výrobcov z Únie
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Všetci známi výrobcovia z Únie a známe združenia výrobcov boli informovaní o výbere predbežnej vzorky výrobcov z Únie. Táto predbežná vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie spomedzi približne 215 výrobcov z Únie, o ktorých bolo pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú podobný výrobok, a ktorí boli vybratí na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby so zreteľom na objem predaja a zemepisnú polohu, ktoré bolo možné v stanovenom čase primerane prešetriť. Zabezpečilo sa, aby vzorka zahŕňala vertikálne integrovaných a neintegrovaných výrobcov z Únie. Zainteresované strany boli takisto vyzvané, aby vyjadrili svoje stanoviská k predbežnej vzorke.
(15)
Viaceré zainteresované strany predložili tieto námietky týkajúce sa predbežnej vzorky výrobcov z Únie:
i)
Niektoré strany namietali, že obmedzené informácie poskytnuté v súvislosti s predbežne vybratou vzorkou neboli dostatočné, a preto nemohli predložiť zmysluplné pripomienky k navrhovanej vzorke. Kritizovali najmä, že informácie o totožnosti výrobcov z Únie boli dôverné, a žiadali, aby sa zverejnili členské štáty, v ktorých majú výrobcovia z Únie zaradení do vzorky sídlo, ako aj podiel výrobcov z Únie zaradených do vzorky na celkovom objeme výroby fotovoltických modulov a článkov a percentuálny podiel výroby a predaja jednotlivých spoločností zaradených do vzorky a vzorky ako celku.
ii)
Metóda výberu vzorky sa spochybnila na základe tvrdenia, že sa v nej „zamieňajú tri rozličné kroky“, konkrétne podpora začatiu prešetrovania, vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výber vzorky. Preto sa tvrdilo, že nie je zrejmé, či výrobné odvetvie Únie už bolo v čase výberu vzorky vymedzené, a teda či vzorku bolo možné považovať za reprezentatívnu. Bez vymedzenia výrobného odvetvia Únie vo fáze výberu vzorky nemohli zainteresované strany overiť, či je predbežná vzorka reprezentatívna, a teda či na základe tejto vzorky bolo možné počas obdobia prešetrovania vymedzeného v odôvodnení 38 správne posúdiť situáciu výrobného odvetvia Únie. Ďalej sa tvrdilo, že nebolo vhodné vybrať predbežnú vzorku na základe reakcií výrobcov z Únie na preskúmanie podpory začatiu prešetrovania.
iii)
Takisto sa tvrdilo, že predbežná vzorka sa vybrala len na základe spoločností, ktoré vyjadrili súčasnému prešetrovaniu svoju podporu.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhľadom na to, že do predbežnej vzorky boli zaradené vertikálne integrované spoločnosti, objem výroby článkov môže byť započítaný dvakrát alebo trikrát, čo vyvoláva pochybnosti o celkovej reprezentatívnosti vzorky. Požadovalo sa, aby sa v prípade vertikálne integrovaných výrobcov započítal len objem výroby modulov, nie však objem výroby článkov.
v)
Tá istá strana tvrdila, že údaje, na ktorých sa zakladal výber vzorky, boli prinajmenšom čiastočne nespoľahlivé, čo mohlo mať vplyv na reprezentatívnosť predbežnej vzorky ako celku.
vi)
Jedna strana poskytla zoznam, ktorý údajne obsahoval približne 150 ďalších výrobcov z Únie vyrábajúcich podobný výrobok, pričom tvrdila, že by sa mali brať do úvahy na účely výberu vzorky výrobcov z Únie.
(16)
Odpovede na argumenty predložené zainteresovanými stranami boli takéto: výrobcovia z Únie požadovali, aby sa zachovala dôvernosť, pokiaľ ide o ich totožnosť, z dôvodu rizika odvety. V rámci Únie aj mimo nej naozaj existovali skutočné riziká poškodenia hospodárskej činnosti výrobcov z Únie. Komisia sa domnievala, že tieto požiadavky sú dostatočne opodstatnené na to, aby sa im vyhovelo. Prostredníctvom zverejnenia sídla alebo podielu z výroby a predaja jednotlivých výrobcov z Únie zaradených do vzorky by sa ľahko mohla odhaliť totožnosť príslušného výrobcu a požiadavky v tejto súvislosti sa museli zamietnuť.
(17)
Nie je pravda, že Komisia „zamieňala“ určenie podpory začatiu prešetrovania, vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výber predbežnej vzorky, keďže tieto kroky ostali navzájom nezávislé a rozhodovalo sa o nich samostatne. Nepreukázalo sa, do akej miery bola reprezentatívnosť vzorky ovplyvnená použitím údajov o výrobe a predaji poskytnutých výrobcami z Únie v rámci preskúmania podpory začatiu prešetrovania. Výrobné odvetvie Únie bolo skutočne predbežne vymedzené pri začatí prešetrovania. Na predbežné určenie celkovej výroby Únie za obdobie prešetrovania, stanovené v odôvodnení 38, sa použili všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobcov z Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov získaných od výrobcov z Únie a iných strán pred začatím prešetrovania.
(18)
Všetci výrobcovia z Únie, ktorí odpovedali na otázky týkajúce sa podpory začatiu prešetrovania, boli pri výbere vzorky zohľadnení bez ohľadu na to, či prešetrovanie podporovali, boli proti nemu, alebo sa k nemu nevyjadrili. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(19)
Pri výbere predbežnej vzorky sa posúdila otázka dvojitého/trojitého započítania. Ukázalo sa, že vylúčením výroby a predaja článkov vertikálne integrovaných výrobcov z Únie by sa nezohľadnila tá časť výroby článkov, ktorá sa predáva na voľnom trhu. Preto sa usúdilo, že vylúčenie predaja článkov z celkového objemu výroby by nemuselo nevyhnutne viesť k reprezentatívnejšej vzorke. Okrem toho reprezentatívnosť vzorky sa určila nielen na základe objemu výroby, ale takisto na základe geografického rozloženia a vyváženého zastúpenia vertikálne integrovaných a neintegrovaných výrobcov. Relatívna reprezentatívnosť objemu výroby sa vypočítala na úrovni každého druhu podobného výrobku. Vzhľadom na túto skutočnosť sa dospelo k záveru, že metóda výberu predbežnej vzorky bola primeraná a vzorka sa preto považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie vyrábajúce výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, ako celok. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Pokiaľ ide o spoľahlivosť údajov, vzorka sa vybrala na základe informácií dostupných v čase výberu vzorky, ako je ustanovené v článku 27 základného nariadenia. Pokiaľ ide o spoľahlivosť údajov použitých na podporu začatiu prešetrovania, pri prešetrovaní sa nepreukázalo, že údaje získané pred začatím prešetrovania sú významne nedostatočné. Preto možno odôvodnene predpokladať, že výber predbežnej vzorky sa vykonal dostatočne spoľahlivo. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(20)
Pokiaľ ide o zoznam približne 150 ďalších výrobcov z Únie, treba poznamenať, že tieto informácie boli predložené výrazne po uplynutí lehoty stanovenej pre zainteresované strany na pripomienkovanie výberu predbežnej vzorky a pre výrobcov z Únie na požiadanie o zaradenie do vzorky. Okrem toho v čase výberu vzorky bolo Komisii v skutočnosti známych približne 30 výrobcov z Únie uvedených na tomto zozname. Okrem toho pri výbere vzorky sa zohľadnili všetci výrobcovia z Únie, ktorí sa Komisii prihlásili po uverejnení oznámenia o začatí konania. Vzhľadom na túto skutočnosť nebola reprezentatívnosť vzorky ovplyvnená. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(21)
Po doručení pripomienok sa preskúmalo zloženie vzorky vzhľadom na to, že existovali náznaky, že jedna z vybratých spoločností by nebola schopná úplne spolupracovať. V záujme zachovania úrovne reprezentatívnosti vzorky sa vybral ďalší výrobca z Únie. Táto revidovaná vzorka pozostávala teda z desiatich spoločností vybratých na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu každej úrovne výroby, pričom sa zohľadnil objem predaja na trhu EÚ a zemepisná poloha, ktoré možno v stanovenom čase primerane prešetriť. V nadväznosti na vylúčenie doštičiek z vymedzenia príslušného výrobku, a teda z rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania (pozri odôvodnenia 42 - 46 a 349), pozostávala vzorka z ôsmich spoločností. V dôsledku toho predstavoval podiel revidovanej vzorky výrobcov z Únie vyjadrený v percentách z celkovej výroby Únie od 18 % do 21 % pre moduly, od 17 % do 24 % pre články a zahŕňal vertikálne integrovaných a neintegrovaných výrobcov. Vzhľadom na to, že presný percentuálny podiel by umožnil vypočítať objem výroby týchto ďalších výrobcov z Únie, a tak zistiť ich totožnosť, nebolo možné zverejniť takéto presné percentuálne podiely.
(22)
Výrobcovia z Únie, ktorí poskytli Komisii informácie potrebné na výber vzorky v súčasnom antisubvenčnom konaní, sa zhodujú s výrobcami z Únie, ktorí poskytli príslušné informácie v súbežne prebiehajúcom antidumpingovom prešetrovaní. Okrem toho všetci výrobcovia z Únie zaradení do konečnej vzorky v antidumpingovom prešetrovaní poskytli príslušné informácie v tomto antisubvenčnom prešetrovaní, čo umožnilo Komisii vybrať vzorku. Považovalo sa preto za vhodné, aby konečné vzorky výrobcov z Únie boli v obidvoch konaniach rovnaké.
(23)
Čínska vláda zopakovala svoje tvrdenie, že nie je dôvod na zachovanie dôvernosti totožnosti navrhovateľov a výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 9 dočasného nariadenia, výrobcovia z Únie požadovali, aby sa zachovala dôvernosť ich totožnosti z dôvodu rizika odvety. Komisia sa domnievala, že tieto požiadavky sú dostatočne opodstatnené na to, aby sa im vyhovelo. Informácie, ktoré boli poskytnuté Komisii na odôvodnenie rizika odvetných opatrení, nemožno sprístupniť tretím osobám, pretože takéto zverejnenie by zmarilo účel žiadosti o utajenie. Navyše v prípade, keď podľa informácií čínskej vlády výrobca z Únie prehodnotil svoj postoj a odhalil svoju totožnosť tým, že podal na súd žalobu proti dočasnému nariadeniu, nie je už dôvod zverejňovať informácie, na základe ktorých sa poskytlo zachovanie anonymity, keďže totožnosť je už známa.
(24)
Po konečnom sprístupnení informácií Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“) zopakovala svoje tvrdenia o metóde použitej na výber predbežnej vzorky výrobcov z Únie. Tvrdí najmä, že inštitúcie nezohľadnili 120 výrobcov. Komisia už riešila túto otázku v odôvodnení 9 dočasného nariadenia. Okrem toho inštitúcie overili činnosť spoločností uvedených na tomto zozname. Ukázalo sa, že na zozname sú uvedené najmä montážne firmy, distribútori, prepojení dovozcovia a vyvážajúci výrobcovia z Číny, Taiwanu a Indie. Preto nie je vhodný na preukázanie prehliadnutia významného počtu výrobcov z Únie zo strany inštitúcií. Okrem toho CCCME nespochybnila celkovú výrobu Únie poskytnutím alternatívnych údajov ani nepredložila žiadny dôkaz, že reprezentatívnosť vzorky by mohla byť ovplyvnená, keďže žiadny z údajných ďalších výrobcov z Únie by nebol zaradený do vzorky, keby o ňom Komisia vedela.
c) Výber vzorky neprepojených dovozcov
(25)
Spomedzi približne 250 neprepojených dovozcov uvedených navrhovateľom a kontaktovaných Komisiou dvadsiati odpovedali na formulár pre výber vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania, dvanásti za moduly, jeden za články. Okrem toho sa prihlásili ďalší siedmi, ale neuviedli žiadny dovoz alebo opätovný predaj príslušného výrobku. Vzorka bola vybratá v súlade s článkom 27 základného nariadenia s cieľom zahrnúť čo najväčší reprezentatívny objem dovozu, ktorý možno v stanovenom čase primerane prešetriť. Na tomto základe sa vybrala vzorka neprepojených dovozcov pozostávajúca z dvoch dovozcov modulov a jedného dovozcu článkov, čo predstavovalo približne 2 % - 5 % celkového dovozu z príslušnej krajiny. Z doručených vyplnených dotazníkov však vyplynulo, že hlavnou činnosťou jedného z troch dovozcov bola v skutočnosti montáž solárnych zariadení, a nie obchodovanie s príslušným výrobkom. Pokiaľ ide o činnosť druhého dovozcu, ten bol dovozcom modulov, a nie článkov. Kvalita informácií vo vyplnenom dotazníku však nepostačovala na zahrnutie do analýzy neprepojených dovozcov. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že väčšina dovozu príslušného výrobku vstupuje na trh Únie prostredníctvom spoločností prepojených s vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR alebo montážnych podnikov, alebo navrhovateľov projektov.
(26)
V nadväznosti na uloženie dočasných antidumpingových opatrení v súbežnom antidumpingovom prešetrovaní Komisia kontaktovala ďalších dovozcov, ktorí už spolupracovali pri prešetrovaní v počiatočnej fáze tak, že poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s prešetrovaným výrobkom počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania. Cieľom bolo zistiť, či možno zväčšiť veľkosť vzorky neprepojených dovozcov. Prihlásilo sa šesť spoločností spĺňajúcich požiadavky na neprepojených dovozcov obchodujúcich s príslušným výrobkom (t. j. jeho nákup a opätovný predaj) a prejavilo ochotu ďalej spolupracovať v rámci prešetrovania. Päť z týchto šiestich spoločností odpovedalo v stanovenej lehote. Z týchto piatich odpovedí boli len tri vyplnené dostatočne, aby sa umožnilo zmysluplné posúdenie. Vzhľadom na túto skutočnosť bola vzorka neprepojených dovozcov rozšírená a pozostávala zo štyroch dovozcov modulov, čo predstavovalo približne 2 % - 5 % celkového dovozu z príslušnej krajiny. Vzhľadom na štruktúru neprepojených dovozcov, ktorí boli väčšinou malé a stredné podniky, nebolo možné vytvoriť vzorku predstavujúcu väčší podiel z dôvodu obmedzených zdrojov, ktoré mali inštitúcie k dispozícii.
d) Vyplnené dotazníky a overovanie
(27)
Komisia poslala dotazníky predstaviteľom ČĽR (vrátane osobitných dotazníkov pre China Development Bank, Export Import Bank of China, Čínsku banku, Šanghajskú banku, Sinosure, iné relevantné finančné inštitúcie a štátom vlastnených výrobcov polykryštalického kremíka, skla a hliníka, ktorí dodávali tieto suroviny príslušnému priemyselnému odvetviu počas obdobia prešetrovania), ôsmim vyvážajúcim výrobcom z ČĽR zaradeným do vzorky, iným vyvážajúcim výrobcom z ČĽR, ktorí o to požiadali, ako aj výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a hospodárskym subjektom z dodávateľskej a odbytovej oblasti a ich združeniam, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Komisia takisto oslovila reprezentatívne združenie spotrebiteľov.
(28)
Odpovede zaslali čínska vláda, všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a ich prepojené spoločnosti v ČĽR, piati vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, všetci neprepojení výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a 21 hospodárskych subjektov z dodávateľskej a odbytovej oblasti, a traja z ich združení.
(29)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie úrovne subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch týchto štátnych orgánov a finančných inštitúcií, spoločností zaradených do vzorky, jedného neprepojeného dovozcu, dvoch dodávateľských a štyroch odbytových subjektoch, združení a nezávislých konzultantov:
a)
Vláda Čínskej ľudovej republiky
-
Čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína.
-
Huaxia Bank, Peking, Čína
-
China Development Bank, Peking, Čína
-
Export Import Bank of China, Peking, Čína
-
China Export & Credit Insurance Corporation (SINOSURE), Peking, Čína
b)
Výrobcovia z Únie
-
osem výrobcov z Únie zaradených do vzorky
c)
Skupiny vyvážajúcich výrobcov (a prepojené spoločnosti) v ČĽR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Čína
-
Delsolar (Wujiang) Ltd.(Wujiang) Co. Ltd., Čína
-
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd., Čína
-
JingAo Group, Čína
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, PRC Power Co. Ltd, Čína
-
Yingli Green Energy Holding Company, Čína
-
Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co. Ltd a Renesola Jiangsu Ltd, Čína
-
Jinko Solar Co Ltd, Čína
d)
Neprepojený dovozca v Únii
-
IBC SOLAR AG, Bad Staffelstein, Nemecko
e)
Hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Nemecko
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Nemecko
f)
Hospodárske subjekty z odbytovej oblasti
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Nemecko
-
ValSolar SL, Badajoz, Španielsko
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko
-
Sunedison, Spain Construction, Madrid, Španielsko
g)
Združenia
-
Európske združenie fotovoltického priemyslu (ďalej len „EPIA“), Brusel, Belgicko
h)
Nezávislý konzultant
-
Europressedienst, Bonn, Nemecko
(30)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa aj zohľadnili.
(31)
Združenie pre cenovo prístupnú slnečnú energiu (AFASE), ktoré zastupuje dovozcov, hospodárske subjekty z dodávateľskej a odbytovej oblasti, spochybnilo právny základ návštevy vykonanej v priestoroch Europressedienst tvrdením, že nezávislý konzultant nie je zainteresovaná strana podľa článku 26 základného nariadenia. Zistenia by však mali vždy, keď to je možné, vychádzať zo spoľahlivých a overiteľných údajov. Europressedienst poskytla informácie o makroekonomických ukazovateľoch na základe zmluvy. Komisia uskutočnila overovanie na mieste v príslušných priestoroch v záujme zásady dobrej správy, aby overila spoľahlivosť a správnosť údajov, z ktorých Komisia vychádzala pri svojich zisteniach.
(32)
Čínska vláda tvrdila, že jej právo na obhajobu v súvislosti s prístupom k spisom otvoreným na nahliadnutie zainteresovaným stranám bolo porušené, pretože i) chýbali informácie zo spisov, ktoré nie sú dôverné, bez toho, aby boli uvedené„presvedčivé dôvody“ alebo poskytnuté dostatočne podrobné zhrnutia, alebo v niektorých prípadoch dôvody neposkytnutia zhrnutia, ktoré nie je dôverného charakteru, ii) chýbalo nedôverné znenie celého vyplneného dotazníka výrobcu z Únie a iii) prieťahy pri vypracovaní nedôverných znení vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie pre zainteresované strany boli prehnané.
(33)
i) Pokiaľ ide o tvrdenie, že v otvorenom spise chýbajú informácie, zainteresovaná strana nespresnila, ktoré informácie má mysli. ii) Jej tvrdenie, že nedôverné znenie celého vyplneného dotazníka nebolo sprístupnené, bolo nesprávne. iii) Pokiaľ ide o prieťahy v sprístupnení nedôverných odpovedí na dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky, dotknutej strane bolo vysvetlené, že dotazníky boli doplnené do nedôverného spisu až po kontrole úplnosti a primeranosti zhrnutí. Aby sa zabezpečilo právo výrobcov z Únie na anonymitu, tiež sa preverilo, že nedôverné znenie dotazníkov skutočne neodhalí totožnosť príslušného výrobcu z Únie. V niektorých prípadoch bolo preto potrebné, aby pred ich sprístupnením iným zainteresovaným stranám predkladajúca strana primerane upravila nedôverné znenia.
(34)
V každom prípade sa usudzuje, že to žiadnym spôsobom neovplyvnilo právo zainteresovaných strán na obhajobu. Komisia poskytla načas všetkým zainteresovaným stranám príležitosť reagovať na informácie obsiahnuté v spise otvorenom k nahliadnutiu tak, aby ich pripomienky, ak boli odôvodnené a oprávnené, mohli byť zohľadnené pred sformulovaním akýchkoľvek záverov v rámci prešetrovania. Zainteresovaná strana mala každú príležitosť vyjadriť sa k dotazníkom od výrobcov v Únii zaradených do vzorky po predbežnom ako aj konečnom sprístupnení informácií. Preto treba poznamenať, že hoci sprístupnenie informácií a prístup k spisu otvorenému na nahliadnutie zainteresovaným stranám vychádza z rozdielnych právnych predpisov, zainteresované strany mali dostatok príležitostí na vyjadrenie sa k všetkým informáciám sprístupneným ktorýmkoľvek účastníkom prešetrovania. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(35)
Všetky zainteresované strany boli informované o hlavných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporučiť uloženie vyrovnávacieho cla na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (napr. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z nej (ďalej len „konečné sprístupnenie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému sprístupneniu informácií predložiť pripomienky.
(36)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa aj zohľadnili.
1.5. Prijatie záväzku vzhľadom na konečné clá
(37)
Komisia dostala po konečnom sprístupnení informácií zmenenú ponuku záväzku vyvážajúcich výrobcov spolu s Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov, ktorá sa vzťahovala aj na súbežné antidumpingové prešetrovanie. Vykonávacím rozhodnutím Komisie 2013/707/EÚ zo 4. decembra 2013, ktorým sa potvrdzuje prijatie záväzku ponúknutého v súvislosti s antidumpingovým konaním a antisubvenčným konaním, ktoré sa týkajú dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky na obdobie uplatňovania konečných opatrení (6) Komisia potvrdila prijatie záväzku.
1.6. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(38)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(39)
Príslušný výrobok bol v počiatočnej fáze vymedzený ako fotovoltické (FV) moduly alebo panely a články a doštičky na báze kryštalického kremíka typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z nej. Články a doštičky nie sú hrubšie než 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(40)
Z vymedzenia pojmu príslušný výrobok sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov, sú prenosné a zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie,
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky,
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s funkciou inou ako výroba elektrickej energie a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným fotovoltickým článkom (fotovoltickými článkami) na báze kryštalického kremíka.
2.2. Podobný výrobok
(41)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok a výrobok, ktorý sa vyrába a predáva v Únii výrobným odvetvím Únie, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné konečné použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
2.3.1. Vylúčenie doštičiek
(42)
Zainteresované strany tvrdili, že doštičky majú byť vylúčené z vymedzenia výrobku, pretože doštičky nemajú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako články a moduly. Okrem argumentov predložených pred zverejnením dočasného antidumpingového nariadenia boli následne v tejto súvislosti predložené ďalšie dva argumenty.
(43)
Po prvé, zainteresované strany tvrdili, že doštičky možno použiť na iné účely než výrobu článkov, najmä na výrobu integrovaných obvodov a ďalších mikroprístrojov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že nie všetky doštičky sú zahrnuté do vymedzenia výrobku tohto prešetrovania, ktoré je obmedzené na „doštičky typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka“ a tieto doštičky majú „hrúbku nepresahujúcu 400 mikrometrov“. I keď doštičky určite existujú v iných aplikáciách, prešetrovanie nikdy nezahŕňalo doštičky, ktoré sa používajú pri výrobe iných výrobkov ako integrované obvody. Okrem toho žiadny z výrobcov, dovozcov alebo používateľov zapojených do trhu s týmito inými typmi doštičiek nepredložil tvrdenie, že ich doštičky podliehajú registrácii alebo sa na ne vzťahujú dočasné antidumpingové clá. Preto sa dospelo k záveru, že tieto iné druhy doštičiek nie sú zahrnuté do vymedzenia výrobku v tomto prešetrovaní. Súčasne to ukazuje, že doštičky nemusia mať nevyhnutne rovnaké koncové použitie ako články a moduly.
(44)
Po druhé sa tvrdí, že nespracované doštičky nemajú žiadnu z podstatných elektrických vlastností, ktoré odlišujú solárne články a moduly od iných výrobkov. Doštičkám chýba najmä schopnosť vyrábať elektrinu zo slnečného žiarenia, čo je kľúčovou funkciou kryštalických fotovoltických článkov a modulov.
(45)
Prešetrovaním sa skutočne ukázalo, že, schopnosť vyrábať elektrinu zo slnečného žiarenia vzniká až vtedy, keď je doštička pretvorená na článok. Táto premena sa vykonáva v článkoch, ktoré absorbujú svetelné žiarenie a prostredníctvom kryštalického kremíka ho premieňajú na elektrickú energiu. Články majú PN prechod na umožnenie zberu a odvádzania elektrickej energie, ktorá sa vyrobí v článkoch. Moduly vznikajú spájaním článkov pomocou plochých drôtov alebo kovových pásikov a vzniknú reťazce článkov. Tie sa z obidvoch strán zapuzdrujú. Na vrchnú časť sa väčšinou používa sklo a na spodnú polymérny podkladový kryt. Na účely montáže v teréne sa spravidla vytvárajú rámy (napr. na strechách). Moduly môžu, ale nemusia mať menič.
(46)
Vzhľadom na odlišné základné fyzikálne a technické vlastnosti, vymedzené počas prešetrovania okrem iného ako spôsobilosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia, sa usúdilo, že doštičky by mali byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, a teda aj z rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.
2.3.2. Fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitie
(47)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že prešetrovanie sa nemôže vzťahovať na dva výrobky s rozličnými fyzikálnymi, chemickými a technickými vlastnosťami, a preto moduly a články by mali byť predmetom dvoch samostatných prešetrovaní. Okrem toho tvrdili, že nie je jasné, či sa prešetrovanie vzťahuje len na jeden výrobok alebo na dva samostatné výrobky, a preto nemajú plnú možnosť chrániť svoje záujmy.
(48)
Výroba článkov a modulov je jeden výrobný proces s rozličnými výrobnými krokmi. Články určujú vlastnosti konečného výrobku (t. j. modulov). Prešetrovaním sa ukázalo, že výroba článkov je priamo a výlučne určená na výrobu modulov; moduly a články majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti (určené použitými surovinami) a majú rovnaké základné konečné použitie, t. j. predávajú sa na účely zabudovania do fotovoltických solárnych systémov. Výkonnosť modulov je priamo spojená s výkonnosťou článkov.
(49)
V oznámení o začatí konania sa zreteľne uvádza, že moduly a články predstavujú výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania. Zainteresované strany preto mali plnú možnosť chrániť svoje záujmy na základe príslušného výrobku podľa jeho vymedzenia. Argumenty sa z týchto dôvodov zamietli.
2.3.3. Odlišná nomenklatúra
(50)
Okrem toho sa tvrdilo, že moduly a články sa nemôžu považovať za jeden výrobok, keďže majú niekoľko odlišných osemmiestnych číselných znakov KN, podpoložiek so šesťmiestnym číselným kódom a položiek HS so štvormiestnym číselným kódom. V tejto súvislosti treba poznamenať, že články aj moduly môžu byť deklarované pod colnou položkou 8541 40 90, zatiaľ čo colné položky pod položkou 8501 sú určené pre elektrické generátory všeobecne a nie konkrétne pre solárne výrobky. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamietlo.
2.3.4. Pridaná hodnota článkov
(51)
Viaceré strany tvrdili, že pridaná hodnota procesu premeny článkov predstavuje najväčšiu časť hodnoty modulu, a preto sa články musia považovať za samostatný výrobok.
(52)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že výroba článkov je technologicky najsofistikovanejšou časťou výrobného procesu. Takisto sa však zistilo, že uvedené dva výrobné kroky sú navzájom prepojené a pridaná hodnota sa nesústreďuje do konkrétnej fázy výrobného procesu, ale je rozložená na celý výrobný proces. Tvrdenie sa z týchto dôvodov zamietlo.
2.3.5. Samostatné obchodné trhy
(53)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že moduly a články majú samostatné obchodné trhy, a preto by sa mali považovať za odlišné výrobky, čo takisto preukazuje skutočnosť, že veľký počet výrobcov nie je vertikálne integrovaných.
(54)
Moduly a články nemožno považovať za samostatné výrobky, ktorých ceny kolíšu len v závislosti od trhových faktorov. Ich ceny sú v skutočnosti pevne prepojené a ovplyvnené cenou polykryštalického kremíka. Podobne, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 49, príslušný výrobok sa vyrába v jednom výrobnom procese s rôznymi krokmi. Skutočnosť, že niektorí výrobcovia nie sú vertikálne integrovaní, je spôsobená len obchodným rozhodnutím a úsporami z rozsahu a nezmení tento záver. Argument sa musel z týchto dôvodov zamietnuť.
2.3.6. Konečné použitie a zameniteľnosť
(55)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že moduly a články sa musia považovať za odlišné výrobky, keďže majú odlišné konečné použitie a nie sú zameniteľné.
(56)
Ako sa už uviedlo, pri prešetrovaní sa ukázalo, že výroba článkov-modulov je jeden výrobný proces, a preto otázka zameniteľnosti rôznych krokov jedného výrobného procesu nie je uplatniteľná. Okrem toho moduly a články majú rovnaké konečné použitie, premieňajú slnečné žiarenie na elektrickú energiu, a preto sa nemôžu použiť v iných aplikáciách.
2.3.7. Distribučné kanály
(57)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že moduly a články nemajú rovnaké distribučné kanály, a preto by sa nemali považovať za jeden výrobok. Prešetrovaním sa ukázalo, že moduly a články možno distribuovať v rámci rozličných alebo podobných distribučných kanálov. Hlavnými kritériami na vymedzenie jediného výrobku sú však rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitie. Vzhľadom na odôvodnenia 47 až 49 sa dospelo k záveru, že rozličné distribučné kanály sa preto nepovažujú za určujúci prvok. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
2.3.8. Vnímanie spotrebiteľmi
(58)
Tvrdilo sa, že moduly a články sa podstatne odlišujú z hľadiska vnímania spotrebiteľmi, a preto by sa nemali považovať za jediný výrobok.
(59)
Podobne ako sa už uviedlo, hlavnými kritériami na vymedzenie jedného výrobku sú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitie. Vzhľadom na odôvodnenia 47 až 49 sa usúdilo, že odlišné vnímanie spotrebiteľmi sa nepovažuje za určujúci prvok. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
2.3.9. Samostatné prešetrovanie článkov a modulov
(60)
Zainteresované strany zopakovali, že články a moduly nie sú jeden výrobok, a preto by mali byť posudzované samostatne. Na rozdiel od doštičiek ale články a moduly majú rovnaké základné vlastnosti, t. j. schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. Preto boli tieto argumenty zamietnuté.
(61)
Po konečnom sprístupnení informácií jeden vývozca tvrdil, že samotné články nedokážu vyrábať elektrickú energiu. Aby to dokázali, musia byť údajne zabudované do modulov. Každý článok má ale sám o sebe schopnosť vyrábať zo slnečného žiarenia elektrickú energiu zvyčajne na úrovni okolo 4W. I keď tento výkon môže byť nedostatočný pre väčšinu použití, ktoré vyžadujú montáž viacerých článkov do modulov, neznamená to však, že článok sám o sebe už nemá spôsobilosť vyrábať elektrickú energiu.
(62)
Po konečnom sprístupnení informácií jeden vývozca ďalej tvrdil, že články nie sú len iný typ modulu, ale že sú úplne odlišný výrobok. V skutočnosti je článok kľúčovou súčasťou modulu. Článok ako kľúčový prvok je celkom zrejme nie „úplne odlišný výrobok“, keďže moduly a články majú rovnaké základné charakteristiky výroby elektrickej energie zo slnečného žiarenia, ako sa uvádza v odôvodnení 60.
(63)
Tá istá strana okrem toho tvrdila, že pri výbere výrobcov z Únie a čínskych vývozcov na zaradenie do vzorky sa rozdiel medzi článkami a modulmi zohľadnil. Preto mali byť vytvorené rôzne colné sadzby pre moduly a články. V tomto ohľade sa potvrdzuje, že rozdiel medzi modulmi a článkami bol skutočne zohľadnený pri zaraďovaní výrobcov z Únie a čínskych vývozcov do vzorky, ako je uvedené v odôvodneniach 10 a 14 dočasného antidumpingového nariadenia. Tento postup bol však použitý len preto, aby sa zabezpečila reprezentatívnosť vzorky, a ako taký neznamená, že články a moduly by sa nemali považovať za jeden výrobok, alebo že by sa mali vytvoriť samostatné colné sadzby pre články a moduly. Skutočne, aby sa zabezpečilo, že vzorka je reprezentatívna pre všetky druhy výrobkov, bolo dôležité pri výbere vzorky rozlišovať medzi článkami a modulmi. Okrem toho, keďže existoval určitý stupeň neistoty v súvislosti s otázku, či články a moduly sa majú považovať za jeden výrobok alebo za dva samostatné výrobky, bolo nutné zabezpečiť reprezentatívnosť pre oba možné výsledky.
(64)
Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že skutočnosť, že v záväzku sú článkom a modulom priradené rôzne minimálne dovozové ceny a objemy, údajne potvrdzuje, že moduly a články sú rozdielne výrobky vyžadujúce dve odlišné prešetrovania. Rôzne minimálne dovozné ceny sú však iba známkou toho, že články a moduly sú rôzne skupiny typov výrobkov, ktoré sú predávané za rôzne ceny. Aby mali minimálne dovozné ceny význam, je preto nutné vymedziť rôzne ceny.
(65)
Skutočnosť, že články a moduly sú odlišné skupiny typov výrobkov, nie je ako taká podstatná pre vymedzenie príslušného výrobku. Pre vymedzenie príslušného výrobku stačí, že výrobky majú rovnaké základné vlastnosti a konečné použitie, čo je prípad modulov a článkov, ako je opísané v odôvodneniach 46 a 71.
(66)
Čínska vláda tvrdila, že posúdenie, či články a moduly sú jediný príslušný výrobok, nerieši rad kritérií vymedzených odvolacím orgánom vo veci ES - azbest (7). Tieto kritériá sa používajú na vymedzenie „podobného výrobku“ a nie príslušného výrobku. Inými slovami, tieto kritériá musia byť použité na vymedzenie podobného výrobku, napríklad podobný výrobok vyrába výrobné odvetvie Únie a tento je potom porovnávaný s príslušným výrobkom vyvážaným čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Tieto kritériá nie sú preto vhodné na vymedzenie príslušného výrobku. V každom prípade inštitúcie poznamenávajú, že uplatňovanie kritérií použitých vo veci ES - azbest na vymedzenie príslušného výrobku by v tomto prípade neviedlo k inému výsledku. Prvé a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a kvalita, respektíve konečné použitia) sú totožné s kritériami fyzikálnych, chemických a technických vlastností a konečnými použitiami použitými v predchádzajúcich odôvodneniach. Tretie kritérium (vkus a zvyky spotrebiteľov) nie je naozaj užitočné pre tento prípad, keďže články sú kľúčovým komponentom modulov. Pokiaľ ide o štvrté kritérium, tarifné zatriedenie, poznamenáva sa, že články ako aj moduly môžu byť deklarované pod colnou položkou 8541 40 90, zatiaľ čo colné položky pod položkou 8501 sú určené pre elektrické generátory všeobecne a nie konkrétne pre solárne produkty.
(67)
Iné zainteresované strany tvrdili, že objektívne uplatňovanie kritérií vytvorených Súdnym dvorom v predchádzajúcich prípadoch (8) údajne vedie k záveru, že moduly a články sú rôzne výrobky. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že súd len naznačil niekoľko kritérií, ktoré možno zohľadniť - neexistuje žiadna povinnosť používať všetky kritériá vo všetkých prípadoch, keďže nie všetky z nich musia byť relevantné. Tieto kritériá sa posudzovali v odôvodneniach 27 až 39 dočasného antidumpingového nariadenia, pričom sa zistilo, že niektoré kritériá nie sú pre tento prípad relevantné. Vo veci Brosmann posúdenie príslušnosti rôznych typov obuvi do skupiny „príslušného výrobku“ sa tiež uskutočnilo len na základe troch kritérií, ktoré boli považované za relevantné. Vzhľadom na to, že zainteresované strany neposkytli žiadne odôvodnenie, prečo objektívne uplatňovanie kritérií vedie k záveru, že moduly a články sú rozdielne výrobky, nemožno toto tvrdenie prijať.
(68)
Okrem toho sa pripomína, že články a moduly majú rovnaké základné konečné použitie, t. j. sú predávané na zabudovanie do fotovoltických solárnych systémov. Výkonnosť modulov je priamo spojená s výkonnosťou článkov, ako sa uvádza v odôvodnení 28 dočasného antidumpingového nariadenia.
(69)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vylúčenie doštičiek z vymedzenia výrobku a skutočnosť, že na výrobu modulov z článkov je potrebné významné spracovanie, takisto vyvracajú tvrdenie, že články a moduly majú rovnaké konečné použitie. Tiež sa tvrdí, že posúdenie rovnakého konečného použitia modulov a článkov vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces.
(70)
Po prvé, záver, že posúdenie rovnakého konečného použitia modulov a článkov vychádza z predpokladu rovnakého výrobného procesu, je nesprávny. I keď obe konštatovania sú skutočne uvedené v tom istom odôvodnení 36 dočasného antidumpingového nariadenia, neznamená to, že jeden záver je založený na predpoklade druhého. Spojenie „okrem toho“ oddeľujúce tieto dve konštatovania objasňuje, že druhá výpoveď nevychádza z prvej. Navyše, tieto dve konštatovania sú uvedené na riešenie dvoch samostatných okruhov pod nadpisom „konečné použitie a zameniteľnosť“. Prvé konštatovanie týkajúce sa výrobného procesu rieši zameniteľnosť, zatiaľ čo druhé rieši konečné použitie. Základný predpoklad, že posúdenie rovnakého konečného použitia modulov a článkov vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces, je preto nesprávny.
(71)
Pokiaľ ide o skutočné konečné použitie článkov a modulov, zainteresované strany nespochybnili, že moduly a články sú predávané na zabudovanie do fotovoltických solárnych systémov. Záver, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, je preto potvrdený.
2.3.10. Tenkovrstvové fotovoltické výrobky
(72)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tenkovrstvové fotovoltické výrobky sa majú začleniť do vymedzenia príslušného výrobku, pričom tvrdila, že majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné konečné použitie.
(73)
Tenkovrstvové fotovoltické výrobky sú jasne vylúčené z vymedzenia výrobku (pozri odôvodnenie 40). Tenkovrstvové fotovoltické výrobky skutočne majú v porovnaní s príslušným výrobkom odlišné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Vyrábajú sa iným výrobným procesom a nevyrábajú sa z kryštalického kremíka, ktorý je hlavnou surovinou na výrobu modulov a článkov. Majú nižšiu konverznú účinnosť a nižší výkon vo wattoch, a preto nie sú vhodné na také isté použitia ako príslušný výrobok. Argumenty sa museli z týchto dôvodov zamietnuť.
2.3.11. Polotovary
(74)
Ďalej sa tvrdilo, že články by sa mali považovať za polotovary, zatiaľ čo moduly sú konečné výrobky, preto by sa nemali považovať za jeden výrobok.
(75)
Ako sa už uviedlo, hlavné kritériá na vymedzenie jedného výrobku sú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitie. Vzhľadom na odôvodnenia 47 až 49 sa preto usúdilo, že rozdiel medzi polotovarmi a konečnými výrobkami sa nepovažuje za určujúci prvok. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
2.3.12. Solárne nabíjačky
(76)
Jedna zainteresovaná strana požadovala vylúčenie solárnych panelov určených výlučne na nabíjanie 12 V batérií na základe skutočnosti, že ich konečné použitie sa odlišuje od konečného použitia modulov na zapojenie do siete, keďže vytvárajú omnoho menšie napätie, a preto nie sú vhodné na zapojenie do siete.
(77)
Podľa oznámenia o začatí konania sú z výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, vylúčené prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a napájajú sa elektrickou energiou prístroje alebo ktoré nabíjajú batérie. Moduly, ktoré sú zložené z viac ako šiestich článkov a sú určené len na nabíjanie batérií, majú rovnaké základné vlastnosti a výkonnosť ako moduly na zapojenie do siete. Používa sa v nich napätie naprázdno, ktoré má nižšie napätie než obvod používaný v moduloch na zapojenie do siete. Pri prešetrovaní sa zistilo, že napriek tomuto rozdielu možno tento druh modulov zapojiť do siete. Nižšie napätie možno jednoducho vyvážiť zväčšením veľkosti resp. počtu článkov. Preto sa na moduly, ktoré sú určené na nabíjanie batérií a pozostávajú z viac než šiestich článkov, vzťahuje vymedzenie príslušného produktu.
(78)
Zainteresované strany takisto tvrdili, že vymedzenie „solárnych nabíjačiek, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov“ je priúzke a má sa rozšíriť o výrobky s podobnou funkciou, ktoré nie sú zahrnuté do tohto vymedzenia, ako napríklad výrobky podobnej veľkosti využívajúce väčší počet menších buniek.
(79)
Okrem toho zainteresované strany tvrdili, že vymedzenie „fotovoltických výrobkov na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení“ je priúzke, keďže sú vylúčené len kompletné elektrické zariadenia, kým solárne komponenty na zabudovanie do elektrických zariadení nie sú nevyhnutne vylúčené.
(80)
Analýza argumentov predložených rôznymi zainteresovanými stranami skutočne ukázala, že je vhodnejšie vymedziť vyňatie takýchto výrobkov na základe technických noriem než na základe počtu článkov. Predovšetkým sa zistilo, že vymedzenie v norme IEC 61730-1 Aplikačná trieda C primeranejšie vymedzuje výrobky, ktoré majú byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti opatrení.
(81)
Po konečnom sprístupnení informácií boli doručené pripomienky týkajúce sa vylúčenia na základe tejto medzinárodnej normy. Tvrdilo sa, že by bolo vhodnejšie vymedziť vylúčenie na základe výstupného napätia a výstupného výkonu ako „moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom neprekračujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami“ než odkazom na príslušnú medzinárodnú normu. Toto tvrdenie možno uznať a konečné vylúčenie je určené podľa tohto vymedzenia.
2.3.13. Solárne moduly na integráciu do strechy
(82)
Iná zainteresovaná strana tvrdila, že solárne moduly na integráciu do strechy by mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania, pretože spájajú funkciu solárneho modulu s funkciou strešnej škridle alebo bridlice. Ako také nie sú priamo zameniteľné štandardným solárnym modulom.
(83)
Prešetrovaním sa však ukázalo, že tak štandardné moduly, ako aj solárny modul na integráciu do strechy musia spĺňať rovnaké elektrické normy. I keď (strešný zabudovaný) solárny modul na integráciu do strechy nemožno jednoducho nahradiť štandardným modulom, možno ho nahradiť štandardným modulom a strešnými škridlami alebo bridlicami. Tieto výrobky majú preto rovnakú základnú technickú vlastnosť výroby elektriny zo slnečného žiarenia. Pridaná funkcia (ktorá je inak zabezpečovaná strešnou krytinou) sa nepovažuje za podstatnú a nevyžaduje vyňatie solárnych modulov na integráciu do strechy z vymedzenia výrobku.
(84)
Po konečnom sprístupnení informácií tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že absencia dvojitej zameniteľnosti medzi solárnymi modulmi na integráciu do strechy a štandardnými solárnymi modulmi je znakom toho, že solárne moduly na integráciu do strechy by mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti opatrení, pričom odkazovali na prípad obuvi (9) všeobecne a konkrétne na prípad atletickej obuvi vyrábanej špeciálnou technológiou STAF. Na vylúčenie STAF však bolo veľa dôvodov a samotnú absenciu dvojitej zameniteľnosti nepovažoval Všeobecný súd za dostatočný dôvod vo veci Brosmann (10), ktorý potvrdil, že veľmi odlišný výrobok, ako je vychádzková obuv a turistická obuv, možno napriek ich rozdielom skutočne považovať za príslušný výrobok v jednom antidumpingovom prešetrovaní.
(85)
Okrem toho zainteresovaná strana tvrdila, že absencia výroby v EÚ a skutočnosť, že zainteresovaná strana vlastní práva duševného vlastníctva, údajne potvrdzujú, že solárne moduly na integráciu do strechy sú inovatívne a odlišné od akéhokoľvek iného produktu. Pokiaľ však ide o vec týkajúcu sa obuvi, ktorú uvádza zainteresovaná strana, Všeobecný súd vo veci Brosmann rozhodol, že „[čo sa týka tvrdení založených …] na neexistencii výroby tohto druhu obuvi v Spoločenstve a na existencii patentu, treba uviesť, že nejde o rozhodujúce tvrdenia..“ (11). V dôsledku toho sa obuv s patentovanou technológiou v tomto prípade považovala za príslušný výrobok.
(86)
Zainteresovaná strana taktiež tvrdila, že solárne moduly na integráciu do strechy majú byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, pretože sa predávajú za podstatne vyššie ceny než štandardné moduly. Podobne vo veci obuvi boli výrobky STAF presahujúce určitú cenu vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že solárny modul na integráciu do strechy v sebe spája funkciu solárneho modulu s funkciou strešnej škridle alebo bridlice, ako je uvedené v odôvodnení 83. Priame porovnanie cien preto nie je zmysluplné, keďže pridaná funkcia vedie prirodzene k vyšším cenám.
(87)
V odpovedi na toto tvrdenie zainteresovaná strana tvrdila, že na základe takéhoto zdôvodnenia by bolo nemožné vôbec niekedy uplatňovať cenové rozdiely ako doplnkový ukazovateľ zaručujúci vylúčenie z vymedzenia výrobku. Tento výklad je však priveľmi ďalekosiahly. V predchádzajúcom odôvodnení sa hovorí len to, že v tomto konkrétnom prípade, keď moduly na integráciu do strechy spájajú funkciu príslušného výrobku a iného výrobku (v tomto prípade strešnej škridle alebo bridlice), cena nie je samozrejme zmysluplná. To v žiadnom prípade neznamená, že v iných prípadoch nemôže byť cenový rozdiel užitočným ukazovateľom na určenie vylúčenia výrobku z vymedzenia príslušného výrobku.
(88)
Napokon zainteresovaná strana tvrdila, že jej dodávateľovi solárnych modulov na integráciu do strechy má byť umožnený prístup k záväzku minimálnej ceny. Zdá sa však, že čínsky vývozca nespolupracoval pri prešetrovaní a ako nespolupracujúca strana nie je oprávnený zúčastňovať sa na záväzku. Tieto požiadavky nemôžu byť preto prijaté.
2.3.14. Monokryštalické a multikryštalické články
(89)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v Únii neexistuje žiadna výroba monokryštalických článkov a že jej vývoz monokryštalických článkov nekonkuroval priemyselnému odvetviu EÚ. Prešetrovaním sa však ukázalo, že v Únii skutočne existuje výroba monokryštalických článkov. Tento argument sa preto zamieta. Všeobecný súd v každom prípade rozhodol vo veci Brosmann, že neexistencia výroby tohto druhu obuvi v Spoločenstve nie je rozhodujúca.
2.3.15. Ustanovenie „odosielané z“
(90)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti prešetrovania na výrobky „odosielané z“ ČĽR je neodôvodnené, keďže prípad sa začal iba proti výrobkom s pôvodom v ČĽR.
(91)
Výrobky odosielané z ČĽR však už boli zahrnuté vo fáze začatia prešetrovania. V bode 5 oznámenia o začatí konaní sa uvádza, že „spoločnosti, ktoré dovážajú výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, z Čínskej ľudovej republiky, ale domnievajú sa, že časť tohto dovozu alebo dokonca celý tento dovoz nemá na colné účely pôvod v Čínskej ľudovej republike, sa vyzývajú, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili a poskytli všetky príslušné informácie.“ Je teda zrejmé, že všetky spoločnosti, ktoré posielajú tovar z ČĽR, mali príležitosť spolupracovať pri tomto prešetrovaní. Okrem toho vzhľadom na to, že výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, často obsahuje komponenty a diely z rôznych krajín, sa v bode 5 oznámenia o začatí konania tiež informovalo, že „môžu byť prijaté osobitné ustanovenia“ na riešenie tohto problému.
(92)
Preto sa usudzuje, že všetky dotknuté hospodárske subjekty boli riadne informované o tom, že v prípade potreby je možné prijať osobitné ustanovenia v súvislosti s tovarom zasielaným z ČĽR, a boli vyzvané k spolupráci pri prešetrovaní. Preto rozsah prešetrovania nebol na výrobky „zasielané z ČĽR“ rozšírený, pretože tieto boli v ňom zahrnuté od začiatku.
(93)
Po sprístupnení informácií zainteresované strany tvrdili, že bez ohľadu na ustanovenia v oznámení o začatí konania uvedeného v odôvodnení 91 sa vyšetrovanie obmedzilo na tovar s pôvodom v ČĽR a neposudzovalo vplyv výrobkov odosielaných z ČĽR.
(94)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že nasledujúce kroky boli prijaté s cieľom zabezpečiť, aby sa v priebehu prešetrovania posudzoval všetok tovar odosielaný z ČĽR a nielen tovar s pôvodom v ČĽR:
-
Všetky spoločnosti, ktoré odosielajú príslušný výrobok z ČĽR, boli vyzvané, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili bez ohľadu na pôvod tovaru.
-
Vývozcovia boli v prílohe A oznámenia o začatí konania vyzvaní oznámiť všetky informácie pre všetky výrobky vyrábané spoločnosťou. Tieto informácie neboli obmedzené na tovar s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
-
Na základe týchto informácií, ktoré obsahovali všetky vývozy do EÚ bez ohľadu na pôvod tovaru, sa vybrala reprezentatívna vzorka.
-
Výrobcovia zaradení do vzorky dostali dotazník pre „vyvážajúcich výrobcov do Európskej únie“ a Čínska ľudová republika bola označovaná ako „príslušná krajina“, a nie ako krajina pôvodu. Bolo teda zrejmé, že sa prešetroval všetok tovar bez ohľadu na jeho pôvod.
(95)
Na tomto základe sa dospelo k záveru, že prešetrovanie zahŕňalo všetky výrobky pochádzajúce z ČĽR alebo z nej odosielané a že závery prešetrovania vrátane subvencovania a ujmy zahŕňali všetky výrobky pochádzajúce z ČĽR alebo z nej odosielané.
(96)
Po konečnom sprístupnení informácií tvrdili zainteresované strany, že podnet obsahuje iba dôkazy prima facie týkajúce sa dovozu solárnych panelov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, a nie výrobkov odosielaných z Čínskej ľudovej republiky. V tejto súvislosti je potrebné objasniť, že podanie skutočne zahŕňalo výrobky „z Čínskej ľudovej republiky“, ako je vidieť z titulnej strany podanej navrhovateľom, na ktorej je pečiatka. Pred touto stranou je na spise ďalšia strana, ktorá skutočne používa znenie „s pôvodom v Čínskej ľudovej republike“. Tento prípad ale nebol súčasťou dokumentu predloženého navrhovateľom, ale doplnili ho ako titulnú stránku útvary Komisie, pričom použili názov prešetrovania a neopakovali názov použitý navrhovateľom. Preto sa usudzuje, že podanie sa vzťahuje na všetky výrobky z ČĽR bez ohľadu na to, či mali alebo nemali pôvod v ČĽR.
(97)
Čínski vyvážajúci výrobcovia ďalej tvrdili, že nemožno primerane očakávať, že vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách mohli vedieť, že ich výrobky by mohli byť tiež predmetom prešetrovania. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že tieto opatrenia sa nevzťahujú na tovar, ktorý je v režime tranzit v zmysle článku V dohody GATT. Preto sa dané opatrenia nevzťahujú na vyvážajúcich výrobcov, ktorí nemajú žiadne prevádzky v ČĽR. Okrem toho žiadni vyvážajúci výrobcovia z tretích krajín sa neprihlásili a neuviedli, že sa na výrobky, ktoré vyvážajú, vzťahujú dané opatrenia.
(98)
Tí istí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že vyvážajúci výrobcovia z tretích krajín neboli vyzvaní, aby sa prihlásili, a nedostali príležitosť preukázať, že ich výrobky nie sú dotované. Inštitúcie sa domnievajú, že opatrenia nemajú vplyv na týchto vyvážajúcich výrobcov, ktorí nemajú žiadne prevádzky v ČĽR, keďže ich výrobky, ak sú odosielané z ČĽR, by boli v režime tranzit. Všetci ostatní vyvážajúci výrobcovia boli informovaní oznámením o začatí konania, že ich prevádzky sú súčasťou vyšetrovania.
2.3.16. Záver
(99)
Vzhľadom na uvedené je vymedzenie výrobku s konečnou platnosťou definované ako fotovoltické moduly alebo panely a články na báze kryštalického kremíka typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka, ktoré majú pôvod v Čínskej ľudovej republike alebo sú z nej odosielané, pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V GATT. Hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(100)
Z vymedzenia pojmu príslušný výrobok sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov, sú prenosné a zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie,
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky,
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s funkciou inou ako výroba elektrickej energie, ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka.
-
moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom neprekračujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami.
3. SUBVENCOVANIE
(101)
Navrhovateľ tvrdil, že ČĽR výrazne dotuje svoj fotovoltický priemysel (ďalej len „FV priemysel“), a odvolával sa na mnohé politické a plánovacie materiály, ako aj právne predpisy, ktoré sú základom štátnej podpory danému odvetviu. Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty uvedené v podnete, ako aj v ďalších dokumentoch predložených čínskou vládou a počas prešetrovania zaradila vyvážajúcich výrobcov do vzorky a u mnohých z nich zistila, že FV priemysel v ČĽR je skutočne predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.
(102)
Čínska vláda zahrnula vo svojom 12. päťročnom pláne (12) FV priemysel medzi „strategické“ priemyselné odvetvia. Čínska vláda tiež vydala konkrétny plán pre solárny fotovoltický priemysel (podriadený hlavnému 12. päťročnému plánu), t. j. 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel. V tomto pláne čínska vláda vyjadrila svoju podporu „vynikajúcim podnikom“ (13) a „kľúčovým podnikom“ (14), zaviazala sa „podporovať vykonávanie rôznych politík na podporu fotovoltiky“ (15), a „formulovať celkovú prípravu podporných politík pre oblasti priemyslu, financií, daní …“ (16).
Rozhodnutie č. 40 Štátnej rady vyhlasuje, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického odvetvia a urýchlenie rozvoja slnečnej energie (17), vyzýva všetky finančné inštitúcie, aby poskytli úverovú pomoc podporovaným projektom (kategória, do ktorej patria FV projekty), a sľubuje vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“ (18). V ďalšom rozhodnutí Štátnej rady z 10. októbra 2010 sa uvádza rozšírenie „intenzity podpory fiškálnej a finančnej politiky“, vyzývajú sa finančné inštitúcie „zvýšiť úverovú podporu“ a sľubuje sa „využívanie takých fiškálnych preferenčných politík, ako sú kompenzácia rizika“ (19) pre nové strategické priemyselné odvetvia, medzi ktoré patrí solárny FV priemysel. Štátna koncepcia strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020) sľubuje „dať na prvé miesto financovanie politiky“, „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významným štátnym vedeckým a technickým industrializačným projektom“, „vyzývať finančné inštitúcie, aby zlepšili a posilnili finančné služby pre podniky v oblasti vyspelých technológií“ a „zaviesť preferenčné daňové politiky na podporu rozvoja podnikov pôsobiacich v oblasti vyspelých technológií“ (20).
V zákone ČĽR o vedeckom a technickom pokroku sa takisto uvádza rad opatrení na podporu strategických priemyselných odvetví vrátane solárneho fotovoltického priemyslu. Okrem iného to ukazuje, že štát podporuje a usmerňuje finančné inštitúcie pri podpore rozvoja priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií poskytovaním úverov (21), ukladá politicky orientovaným finančným inštitúciám pokyny, aby uprednostňovali v ponuke finančných služieb (22) rozvoj priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií, zabezpečuje „diskontnú úrokovú sadzbu a záruku na úvery“ pre niektoré podniky a „osobitnú pomoc“ poskytovanú politicky orientovanými finančnými inštitúciami na projekty podporované štátom (23). Praktické uplatnenie týchto opatrení sa podrobne uvádza ďalej v texte.
3.1. Úvodné poznámky
(103)
Čínska vláda a čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predložili vyplnené dotazníky a súhlasili s návštevami na mieste (24), ktoré mali overiť ich odpovede.
(104)
Pokiaľ ide o čínsku vládu, Komisia po analýze vyplneného dotazníka zaslala písomné upozornenie na nedostatky a list predchádzajúci overovaniu, po ktorých nasledovala ďalšia korešpondencia k obsahu overovacej návštevy. Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na prípravu a predloženie námietok vždy, keď ju o to požiadali a keď to uznala za opodstatnené. Čínskej vláde boli skutočne poskytnuté značné predĺženia konečných termínov, t. j. tridsaťdňové predĺženie lehoty na vyplnenie dotazníka, čím sa predĺžila konečná lehota na predloženie vyplneného dotazníka na 69 dní, a v prípade odpovede na písomné upozornenie na nedostatky poskytla Komisia čínskej vláde 25 dní. Preto mala čínska vláda celkom viac ako tri mesiace na poskytnutie informácií požadovaných Komisiou.
(105)
Počas overovacej návštevy na mieste na čínskom ministerstve obchodu v Pekingu a v štyroch finančných inštitúciách (China Development Bank, Export Import Bank of China, Huaxia Bank a SINOSURE) sa Komisia snažila podľa ustanovení článkov 11 a 26 základného nariadenia overiť poskytnuté informácie na základe podkladov použitých na prípravu odpovede čínskej vlády. Počas tohto overovania Komisia dospela k predbežnému záveru, že vzhľadom na nedostatok dostupných informácií a podkladov od čínskej vlády nie je možné odpovede uvedené v dotazníku riadne overiť. Okrem toho niektoré informácie neboli vôbec predložené, aj keď boli konkrétne vyžiadané, a niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. V dôsledku toho bola čínska vláda oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a 6 základného nariadenia.
(106)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia jej spôsobila neprimeranú záťaž a v dotazníku a následnom písomnom upozornení na nedostatky požadovala nepodstatné a zbytočné informácie.
(107)
V súvislosti s požadovanými informáciami sa poznamenáva, že Komisia požadovala len informácie týkajúce sa tvrdení uvedených v podnete, ktoré považovala za potrebné na to, aby dospela k reprezentatívnemu zisteniu, a aj v priebehu prešetrovania požadovala rovnaké údaje a informácie a žiadala od čínskej vlády vysvetlenia predložených informácií a ich vplyvu na prešetrované schémy. Inými slovami, Komisia požadovala len informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie existencie a úrovne subvencovania dostupného pre príslušný produkt podľa iných údajných subvenčných schém uvedených v podnete.
3.2. Odmietnutie spolupráce
(108)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 105, po overovacích návštevách na mieste 23. mája 2013 Komisia oznámila čínskej vláde, že zvažuje použitie dostupných faktov v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Komisia poslala tento list, pretože dospela k predbežnému záveru, že vzhľadom na nedostatok informácií a podporných dôkazov poskytnutých čínskou vládou nie je možné riadne overiť odpovede na dotazník týkajúci sa subvencií a na písomné upozornenie na nedostatky ani ďalšie podania predložené čínskou vládou v priebehu tohto konania. Na mieste sa ďalej zistilo, že niektoré informácie neboli vo vyplnenom dotazníku a v následných podaniach čínskej vlády vôbec uvedené, hoci ich Komisia výslovne žiadala. Okrem toho niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. Možné použitie dostupných faktov sa týkalo vládnych plánov, projektov, rôznych právnych predpisov a ďalších dokumentov, preferenčných úverov na politiky, iného financovania, záruk a poistenia, obežníkov Čínskej ľudovej banky, overovaní v bankách, poistenia vývozných úverov a overovania v spoločnosti Sinosure, demonštračného programu Golden Sun, programov oslobodenia od priamych daní a ich zníženia, programov nepriamych daní a dovozných ciel, zabezpečenia vstupov za nižšiu než primeranú odplatu: polykryštalického kremíka, hliníkových výliskov a skla a práv na užívanie pozemkov.
(109)
Čínska vláda vo svojom liste z 3. júna 2013 vzniesla námietku voči predbežnému úmyslu Komisie uplatniť ustanovenia článku 28 základného nariadenia s odôvodnením, že v tomto prípade neboli splnené podmienky na nezohľadnenie predložených informácií, ani dokonca na „vyplnenie informačných medzier“.
(110)
Čínska vláda tvrdila, že „pochybnosti“ o presnosti informácií vychádzajúce jedine zo skutočnosti, že predložené informácie nebolo možné overiť k „najvyššej“ spokojnosti Komisie, by nemali viesť k neprihliadaniu na tieto informácie. Komisia nesúhlasí s týmto tvrdením, pretože nezodpovedá skutočnosti. Komisia totiž „neprehliadla“ žiadne informácie len na základe toho, že ich nemohla overiť počas overovacej návštevy na mieste. Ak sa však zistilo pri porovnaní s inými informáciami, ktoré má Komisia k dispozícii, že informácie a vysvetlenia poskytnuté čínskou vládou sú rozporuplné alebo neúplné a zároveň ich nebolo možné overiť pri overovaní na mieste, Komisia nemohla tieto informácie považovať za dôveryhodné. Každej informácii sa prikladá primeraná dôležitosť podľa miery nespolupráce čínskej vlády. Takisto treba poznamenať, že Komisia nemala problém s formátom, v ktorom boli informácie poskytnuté, ako tvrdila čínska vláda, ale skôr s ich nepresnosťou a/alebo neúplnosťou.
(111)
Čínska vláda takisto tvrdila, že informácie požadované Komisiou predstavovali také zaťaženie, že čínska vláda nemala praktickú možnosť ich poskytnúť. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že Komisia požadovala iba informácie, ktoré boli potrebné na overenie tvrdení navrhovateľa (a podporených dôkazmi prima facie), a poskytla čínskej vláde dostatok času a príležitostí na predloženie takýchto informácií. Okrem toho si Komisia v plnej miere uvedomuje, že významné množstvo podrobných tvrdení navrhovateľa ju v tomto prípade zaväzuje k vyžiadaniu veľkého množstva informácií od čínskej vlády. Ako sa však už vysvetlilo (odôvodnenia 104 až 107), požadované informácie neboli nadmerné a na ich zabezpečenie sa poskytol dostatok času.
(112)
Ďalej čínska vláda poukázala na rozdiel medzi neprihliadaním na predložené informácie a doplnením prijatých informácií o skutočnosti, ktoré sú v záznamoch. Keďže Komisia si v plnej miere uvedomuje tento rozdiel a koná v súlade s príslušnými ustanoveniami článku 28 základného nariadenia, je potrebné zdôrazniť, že keď sú predložené informácie v rozpore s inými informáciami, ktoré má Komisia k dispozícii k tej istej veci, nemožno tieto informácie doplniť. V takýchto situáciách (napr. predložené informácie o vlastníctve bánk) musela Komisia rozhodnúť, ktoré informácie sú spoľahlivejšie. Komisia vtedy zabezpečila, že dostupné fakty neboli použité sankčným spôsobom a že vychádzalo zo skutočne dostupných faktov.
(113)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nemá žiadne dôvody, na základe ktorých považuje v tomto prípade čínsku vládu za nespolupracujúcu, pretože Komisia buď ignorovala svoju povinnosť zvážiť „praktickú možnosť“ čínskej vlády odpovedať na jej požiadavku, alebo ju nesprávne pochopila. Podľa čínskej vlády celé prešetrovanie bolo tak neprimerane zaťažujúce, že spolupráca bola všeobecne znemožnená, a Komisia ako prešetrujúci orgán neustále odmietala spolupracovať s čínskou vládou na zmiernení tejto záťaže. Toto tvrdenie je očividne nesprávnym výkladom skutočností. Komisia, aby si splnila svoje zákonné povinnosti po prijatí riadne doloženého podnetu a zároveň rešpektovala príslušnú judikatúru WTO, žiadala od čínskej vlády len informácie potrebné na overenie a posúdenie tvrdení v sťažnosti podložených dostatočnými dôkazmi. Komisia ponúkla pomoc čínskej vláde v sprievodnom liste k dotazníku, ako aj v samotnom dotazníku. Čínska vláda dostala tiež v písomnom upozornení na nedostatky ponuku obrátiť sa na Komisiu, ak by mala akékoľvek otázky týkajúce sa požadovaných informácií. Komisia takisto poskytla výnimočne dlhé predĺženia konečných termínov na poskytnutie informácií (pozri odôvodnenie 104). Komisia okrem toho v tomto prešetrovaní žiadala od čínskej vlády informácie ku konkrétnym transakciám len v súvislosti s vývozcami zaradenými do vzorky, a nie pre všetkých výrobcov solárnych panelov v Číne, čím vo výraznej miere zúžila potenciálny objem požadovaných informácií. Komisia poznamenáva, že sa zdá, že čínska vláda spája argumenty týkajúce sa jej praktickej možnosti poskytnúť údaje s inými problémami.
Napríklad pri prerokúvaní údajne neprimeranej žiadosti o informácie o bankách a finančných inštitúciách postavila svoj argument najmä na údajnej nedostatočnosti podnetu, tvrdiac, že vychádza z „nezákonných určení“ v prípade natieraného bezdrevného papiera. Preto sa zdá, že sťažnosť čínskej vlády sa vzťahuje na kvalitu dôkazov na začatie konania, a nie na jej praktickú možnosť poskytnúť informácie. Čínska vláda vo svojom liste z 3. júna 2013 skutočne zopakovala svoje tvrdenia z predchádzajúcich podaní, že začatie konania v prípade mnohých programov nespĺňa dôkazný prah článku 11.2 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a že začatím konania proti týmto programom Komisie porušila článok 11.3 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Komisia už odpovedala na tieto tvrdenia čínskej vláde v liste a memorande, a keďže v liste z 3 júna 2013 neboli vznesené žiadne nové tvrdenia, nie je potrebné opätovne sa zaoberať rovnakými tvrdeniami druhýkrát v tomto nariadení.
(114)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia neposkytla čínskej vláde dostatok času na vyplnenie dotazníka. Toto tvrdenie je jednoducho nesprávne. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 104 Komisia poskytla čínskej vláde skutočne značné predĺženia konečných termínov, čím poskytla čínskej vláde maximálny možný čas bez toho, aby to malo nepriaznivý dosah na včasné ukončenie prípadu. Lehota poskytnutá na vyplnenie dotazníka a odpoveď na písomné upozornenie na nedostatky bola významne dlhšia, než je čas vyžadovaný v článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(115)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia ignorovala jej žiadosti o pomoc pri určovaní relatívnej nutnosti odpovedí na dotazník s cieľom zamedziť uvádzaniu dostupných určení základu faktov. V podaní poukázala na svoju žiadosť Komisii o vysvetlenie účelu požadovaných konkrétnych informácií a k čomu by skutkové určenia viedli, aby „zabezpečila spoluprácu podľa svojich najlepších praktických možností a súčasne poskytla najpodstatnejšie informácie“. Komisia, samozrejme, nemohla pred poskytnutím informácií vedieť, k akým záverom povedú. Čínska vláda takisto tvrdí, že Komisia vytvorila štruktúru dotazníka tak, aby bolo „funkčne nemožné“ ho vyplniť a že Komisia bola „na love“ za informáciami. Komisia kategoricky odmieta tieto tvrdenia. Ako sa už vysvetlilo, v dotazníku sa žiadali iba informácie potrebné na rozhodovanie.
(116)
Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia trvala na poskytnutí dokumentov, ktoré čínska vláda nemohla zo zákona poskytnúť alebo nariadiť ich poskytnutie, a v tejto súvislosti odkázala na príslušné právne predpisy EÚ a WTO, ktoré jasne uvádzajú, že sa nemá prihliadať len na nepravdivé alebo zavádzajúce informácie a že nemala žiadnu „praktickú možnosť“ poskytnúť určité informácie, ktorých šírenie vnútroštátne zákony prísne zakazujú v rámci štátneho tajomstva a pod. Ďalej tvrdila, že príslušné ustanovenia antidumpingovej dohody WTO a dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ktoré rátajú so spôsobmi, akými možno poskytnúť dôverné informácie prešetrujúcim orgánom a umožňujú „dôverné zaobchádzanie“, nie vždy platia, keď má informácie poskytnúť orgán tretej krajiny, v tomto prípade čínska vláda. Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia sa dostane do rozporu s dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ak odmietne uznať právny rozdiel na jednej strane medzi praktickou možnosťou vlády poskytnúť informácie, ktoré má zo zákona zakázané uvoľniť, a na druhej strane inými druhmi dôverných informácií, pre ktoré môže žiadať dôverné zaobchádzanie v normálnom priebehu prešetrovania.
(117)
Komisia neprehliadla žiadne informácie, ktoré čínska vláda z akéhokoľvek dôvodu nepredložila, pretože jednoducho nie je možné neprihliadať na niečo, čo nebolo poskytnuté. Na druhej strane v situácii, keď čínska vláda neposkytla alebo nesprístupnila na kontrolu určité informácie a informácie podobného druhu mala Komisia k dispozícii z iných zdrojov (väčšinou verejne dostupné, ale tiež od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov alebo predložené niektorými bankami počas kontroly na mieste), zahrnula Komisia tieto informácie do spisu a použila ich pri rozhodovaní. Komisia nesúhlasí s tvrdením, že ustanovenia antidumpingovej dohody WTO a dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ktoré predpokladajú spôsoby, ktorými možno dôverné informácie poskytnúť prešetrovacím orgánom a umožňujú „dôverné zaobchádzanie“, neplatia pre čínsku vládu. V tejto súvislosti čínska vláda tvrdí, že od vlád sa má požadovať iná úroveň spolupráce než od vývozcov a že postavenie vlády si zaslúži „určitý stupeň úcty“, na ktorú vývozcovia nemajú nárok. Komisia nesúhlasí, pokiaľ ide o prešetrovania vyrovnávacích ciel. Čínska vláda je jednou zo zainteresovaných strán v konaní na účely základného nariadenia a zároveň je ako „zúčastnený člen“ viazaná ustanoveniami WTO a jeho judikatúrou.
V článku 28 ods. 1 základného nariadenia sa uvádza: „Ak zainteresovaná strana odmietne prístup k informáciám alebo iným spôsobom neposkytne požadované údaje v lehote stanovenej týmto nariadením, prípadne ak bráni vo prešetrovaní, na základe dostupných faktov je možné dospieť ku kladným alebo záporným dočasným alebo konečným zisteniam.“ V článku 12 ods. 7 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa explicitne odkazuje na dôsledky nespolupráce vlád („zúčastnený člen“): „V prípadoch, keď ktorýkoľvek zúčastnený člen alebo zainteresovaná strana odmietne prístup k potrebným informáciám alebo ich inak neposkytne v rámci primeraného obdobia, alebo výrazne bráni prešetreniu, možno na základe dostupných faktov uskutočniť predbežné alebo konečné, kladné alebo záporné rozhodnutia.“ Preto, keď prešetrovacia krajina, v tomto prípade EÚ, uplatňuje svoje práva WTO v prešetrovaní vyrovnávacieho cla a požiada o informácie, ktoré považuje za potrebné na účely prešetrovania, vlády a vývozcovia majú rovnakú povinnosť spolupracovať. V priebehu prešetrovania sa čínska vláda často odvolávala na pravidlá o dôvernosti ako dôvod pre neposkytnutie požadovaných informácií, napríklad obežníkov Čínskej ľudovej banky, na účely overenia. Poznamenáva sa, že aj keby čínska vláda mala, ako tvrdí, „zo zákona zakázané uvoľniť takéto informácie“ je stále viazaná svojimi záväzkami WTO poskytnúť informácie považované za potrebné pre prešetrovanie. V tejto súvislosti ju nemôžu ustanovenia obecných právnych predpisov alebo interných pravidiel člena WTO oslobodiť od povinnosti spolupracovať pri prešetrovaní. V takýchto prípadoch konfliktu je povinnosťou čínskej vlády navrhnúť spôsoby umožnenia prístupu k informáciám, aby sa mohli primerane overiť. Bez ohľadu na uvedené, čínska vláda vlastne nikdy nevysvetlila toto tvrdenie a nikdy neposkytla žiadny dôkaz (napr. právne ustanovenie, ktorým je „zo zákona zakázané“ uvoľniť takéto informácie) v tomto ohľade.
(118)
Čínska vláda ďalej tvrdila, že list predchádzajúci overovaniu z 25. marca 2013 nebol dostatočne podrobný a neobsahoval konkrétne otázky, ktoré sa budú riešiť v priebehu overovacej návštevy na mieste. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že i keď neexistuje žiadna povinnosť, aby Komisia poslala zoznam všetkých otázok, ktoré položí počas overovania na mieste (a Komisia to nepovažuje za primerané), list z 25. marca 2013 predchádzajúci overovaniu obsahoval veľmi konkrétny a podrobný zoznam problémov a dokumentov, ktoré budú predmetom overovania v súlade s článkom 26 ods. 3 základného nariadenia a požiadavkami WTO. V liste sa však jasne upozornilo, že zoznam nie je vyčerpávajúci a že v prípade potreby sa môžu riešiť ďalšie problémy a dôkazy. V tejto súvislosti je takisto potrebné pripomenúť, že čínska vláda nenamietala obsah tohto listu pred overovaním, i keď na druhej strane odmietla diskutovať o niektorých bodoch, ktoré neboli výslovne uvedené v liste, ako sú informácie o najväčších bankách v ČĽR, účasť Komunistickej strany Číny (ďalej len „KSČ“) na riadení niektorých bánk alebo prístup niektorých bánk k devízovým rezervám Štátnej správy devízových rezerv, a vyhlásila, že nie je pripravená odpovedať na otázky týkajúce sa týchto oblastí.
(119)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia nebola počas overovania na mieste flexibilná a v skutočnosti „určila kategoricky stanovenú lehotu vo vzťahu k akejkoľvek žiadosti čínskej vlády o zmenu“. V rovnakom duchu tvrdila, že Komisia neprijala žiadne z „funkčných“ riešení navrhnutých čínskou vládou pre overovanie na národnom štatistickom úrade (ďalej len „NŠÚ“) a odmietla predĺžiť overovanie do pondelka 22. apríla 2013, aby mohlo overovanie na NŠÚ prebehnúť. Okrem toho úradníci Komisie začínali podľa čínskej vlády takmer každý pracovný deň overovanie s meškaním vzhľadom na ich neskoré príchody.
(120)
V súvislosti s uvedenými tvrdeniami Komisia zdôrazňuje, že flexibilita preukázaná jej úradníkmi na mieste bola úplná a bezpodmienečná. Úradníci Komisie výnimočne ponúkli overovanie dokumentov a dôkazov, ktoré sa čínska vláda usilovala predložiť aj po uzavretí určitého okruhu, pri viacerých príležitostiach výrazne nad rámec zvyčajného pracovného času. Stalo sa tak niekoľkokrát, aj keď to znamenalo potrebu presunu na iné overovacie miesta vo veľmi neskorú hodinu alebo návrat na miesta, kde už úradníci Komisie boli a už poskytli príležitosť na overenie dokumentov. Žiaľ, čínska vláda však neprijala tieto ponuky v dotknutých veciach, čo silne naznačuje, že nepredloženie dokumentov požadovaných Komisiou počas riadneho pracovného času nebolo spôsobené ich časovou tiesňou alebo neochotou Komisie ich overiť. Pokiaľ ide o oneskorený začiatok overovacích návštev, Komisia poznamenáva, že úradníci boli na mieste každý deň načas, ale, žiaľ, niekedy bolo meškanie spôsobené každodennými registračnými postupmi požadovanými čínskou vládou na prístup k rôznym overovacím lokalitám alebo jednoducho nedostatkom predstaviteľov čínskej vlády na sprevádzanie úradníkov pri príchode na overovacie lokality, čo ich nútilo dlho čakať, kým mohli začať. Komisia takisto poznamenáva, že overovacie návštevy trvali každý deň výrazne nad rámec zvyčajného pracovného času a že to bola čínska vláda, ktorá zrušila popoludňajšie zasadnutie overovacej návštevy v prvý deň, keď sa zástupcovia ministerstva techniky rozhodli nezúčastniť sa na návšteve (pozri odôvodnenie 122). Ak by čínska vláda v skutočnosti prijala všetky opakované ponuky úradníkov Komisie overiť dokumenty nad rámec pracovného času, návštevy by trvali dlhšie a že tomu tak nebolo, je spôsobené neochotou čínskej vlády v plnej miere spolupracovať.
(121)
Čínska vláda ďalej spochybnila postup Komisie neprijať nové dokumenty a dôkazy, ktoré vyžadujú overenie, po skončení overovacieho zasadnutia, ktorého sa týkajú. V tejto súvislosti je potrebné spresniť, že nie je a nikdy nebolo zámerom Komisie kategoricky neprihliadať na informácie poskytnuté týmto spôsobom. Komisia zohľadnila všetky predložené informácie, analyzovala ich kvalitu (napr. s výťahom z auditovanej účtovnej závierky sa zaobchádza inak, ak má formu jednoduchej tabuľky v programe Excel, a inak, ak ide o dokument v programe Word s uvedenými číselnými hodnotami, ktoré nie sú podporené žiadnym úradným zdrojom) a priradila im primeranú váhu zodpovedajúcu skutočnosti, že ich nedokázala overiť počas overovacej návštevy na mieste.
(122)
Pokiaľ ide o šesť dokumentov (25) predložených čínskou vládou v priebehu prešetrovania, ktorých obsah odmietla čínska vláda prerokovať počas overovacej návštevy na mieste, čínska vláda tvrdila, že Komisia nemá žiadny základ na použitie dostupných faktov v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Tiež tvrdila, že Komisia nepomáhala čínskej vláde pri pochopení požiadavky poskytnúť tieto dokumenty a dokázať relevantnosť všetkých dotknutých dokumentov napriek tomu, že čínska vláda „pred začatím overovania konkrétne vyzvala Komisiu, aby pomohla čínskej vláde pri porozumení požiadavke poskytnúť tieto dokumenty a dokázať, že všetky dotknuté dokumenty sú relevantné“. V tejto súvislosti po prvé poznamenávame, že všetky dokumenty sa priamo týkajú príslušného priemyselného odvetvia (26), a preto bolo ich zaradenie do rozsahu pôsobnosti overovania veľmi dôležité.
Po druhé, formulácia, ktorú čínska vláda použila vo svojom liste Komisii z 11. apríla 2013, je odlišná od formulácie, než je tá, ktorú uvádza vo svojom liste z 3. júna 2013. Čínska vláda vo svojom liste z 11. apríla 2013 v skutočnosti uvádza, že overovanie uvedených dokladov „je pozastavené dovtedy, kým Komisia nedokáže presvedčivo dokázať, do akej miery sú tieto dokumenty považované za významné pre prešetrovanie, najmä pre údajné subvencie.“ Keďže všetky tieto dokumenty sa priamo týkajú príslušného priemyselného odvetvia a dokonca konkrétnych subvenčných schém, ako sú preferenčné úvery alebo preferenčné daňové režimy, ako je zrejmé z ich znenia, Komisii nechápala, čo možno dodať na dokázanie ich významu. Komisiu prekvapilo, že sa zdalo, že čínska vláda nemala problém s významom týchto dokumentov v čase ich predloženia, ale až vtedy, keď Komisia žiadala vysvetlenie.
(123)
Vo svojom liste z 23. mája 2013 Komisia uviedla, že jej bolo znemožnené overiť väčšinu predložených informácií k pôvodnej dokumentácii a krížovo ich skontrolovať so zdrojovými údajmi, ktoré boli použité na prípravu odpovede čínskej vlády k informáciám o finančnom trhu a finančných inštitúciách v ČĽR. Čínska vláda namietala, že vzhľadom na „veľmi všeobecnú a nekonkrétnu citáciu“ Komisia neposkytla čínskej vláde príležitosť zmysluplne sa vyjadriť, a preto neumožnila čínskej vláde uplatniť svoje právo na obhajobu riadnym spôsobom. Toto tvrdenie nezodpovedá skutočnosti. Komisia kládla v dotazníku veľmi konkrétne otázky a v súlade s bežným postupom mnohých prešetrovacích orgánov sa pokúsila overiť odpovede čínskej vlády počas overovacích návštev na mieste.
(124)
Konkrétne, čínska vláda uviedla vo svojej odpovedi na dotazník, že „úvery príslušnému priemyselnému odvetviu predstavujú veľmi malú časť celkových poskytnutých úverov. Niektoré banky napríklad uviedli v ich prílohe k dotazníku, že úvery poskytnuté príslušnému odvetviu predstavovali menej než 1 % celkových úverov.“ Počas overovania čínska vláda nedokázala podložiť toto tvrdenie žiadnymi dôkazmi a jednoducho odkazovala Komisiu na banky.
(125)
Komisia tiež žiadala štatistiky o úveroch poskytnutých príslušnému odvetviu. Čínska vláda tvrdila, že nevedie takú evidenciu. Keď Komisia zisťovala, či sa čínska vláda pokúšala zostavovať takúto štatistiku a žiadala informácie od bánk, pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu prítomný pri overovaní odpovedal, že nevie o tom, pretože za štatistiku zodpovedá iné oddelenie čínskeho bankového regulačného orgánu. Čínska vláda nepredložila žiadne štatistiky požadované v dotazníku a opakovane v postupe odstraňovania nedostatkov. Komisia opakovane uviedla vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu, že táto téma bude zahrnutá.
(126)
V súvislosti s bankami sa Komisia počas overovacej návštevy informovala o posudzovaní rizika a úverovej bonity, celkovej prevádzkovej situácii, riadení, výške úverov, finančnom využití, platobnej schopnosti, štruktúre záruky a obchodnej spolupráci medzi bankami a príjemcami úverov, pretože čínska vláda sa k týmto okruhom vyjadrila vo svojej odpovedi na dotazník. Napriek tomu, že tieto témy boli uvedené v liste predchádzajúcom overovaniu, čínska vláda opäť nedokázala predložiť žiadne dôkazy podporujúce jej vlastné tvrdenia a odkázala Komisiu na banky.
(127)
Vo svojej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky čínska vláda predložila určité informácie o percentuálnom podiele štátneho vlastníctva v niektorých bankách. Poznamenávame, že čínska vláda pôvodne v odpovedi na dotazník uviedla, že nemá k dispozícii takéto informácie a že predložila v tejto súvislosti informácie až potom, keď Komisia poukázala na to, že v článku 24 zákona o obchodných bankách v skutočnosti sa vyžaduje, aby banky nahlasovali tieto informácie čínskemu bankovému regulačnému orgánu. Keď Komisia počas overovacej návštevy zisťovala, čo je zdrojom tejto informácie, prítomný pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu uviedol, že on to nevie, pretože za zhromažďovanie týchto údajov zodpovedá iné oddelenie čínskeho bankového regulačného orgánu. Podľa článku 2 dočasných nariadení o dozorných radách v kľúčových štátnych finančných inštitúciách (predložený EXIM bankou v jej odpovedi na písomné upozornenie o nedostatkoch) „zoznam štátnych finančných inštitúcií, do ktorých Štátna rada vysiela dozorné rady, odporúča správny orgán pre dozorné rady v štátnych finančných inštitúciách“. Keďže toto právne ustanovenie odkazuje na správny orgán pre dozorné rady v štátnych finančných inštitúciách, zdá sa, že čínska vláda si je vedomá, ktoré finančné inštitúcie vlastní. Napriek tomu však Komisia nebola schopná vzhľadom na nespoluprácu čínskej vlády overiť tieto informácie či dokonca identifikovať zdroj informácií. Verejne dostupné informácie naznačujú, že okrem bánk nahlásených čínskou vládou v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky (27) existujú aj iné banky v štátnom vlastníctve (ktoré poskytli úvery vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky).
(128)
Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda tvrdila, že Komisia „nežiadala“ v dotazníku ani v písomnom upozornení na nedostatky „podporné dôkazy alebo zdroje údajov“ a „teraz zrazu poukazuje na nedostatok podporných dôkazov alebo zdrojov údajov“. Aby sme to uviedli na správnu mieru, Komisia - ako akýkoľvek iný prešetrujúci orgán - overuje údaje predložené všetkými stranami v rámci konania a čínska vláda o tom vedela, pretože Komisia uviedla už v sprievodnom liste k dotazníku, že odpovede môžu byť predmetom overovania. Okrem toho vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu Komisia zahrnula aj túto konkrétnu otázku medzi oblasti, ktoré budú predmetom overovania (28). Preto skutočnosť, že Komisia žiada podporné dôkazy k vyhláseniam čínskej vlády, iste nebola pre čínsku vládu prekvapením, ale bežným postupom uplatňovaním Komisiou vo všetkých prípadoch.
(129)
Keď počas overovania Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie zoznamu 10 najväčších bánk v ČĽR a údajov o ich podiele na trhu, čínsky bankový regulačný orgán odpovedal, že dokáže predložiť takéto informácie, ale že nemôže odpovedať na otázku skôr, než ako ju dostane v písomnej podobe. Komisia vysvetlila, že otázka položená počas overovacej návštevy ústne má rovnakú platnosť ako akékoľvek otázky predložené v písomnej podobe, a poukázala na skutočnosť, že pri iných ústnych otázkach čínska vláda nepožadovala pred odpoveďou ich predloženie v písomnej podobe. Napriek tomuto vysvetleniu čínska vláda stále tieto informácie neposkytla.
(130)
Komisia žiadala v dotazníku dokumenty, ktoré boli základom pre zriadenie čínskeho bankového regulačného orgánu a udelili mu mandát. Čínska vláda predložila dokument Národného ľudového kongresu, ktorý jednoducho hovorí, že sa vytvorí čínsky bankový regulačný orgán. Keď sa Komisia informovala, či existujú nejaké ďalšie dokumenty, ktoré ustanovujú mandát a účel čínskeho bankového regulačného orgánu, prítomný pracovník povedal, že existuje mnoho ďalších zákonov týkajúcich čínskeho bankového regulačného orgánu, ale ak Komisia chcela získať tieto dokumenty, mala o ne požiadali pred overovaním. Pripomíname, že v dotazníku požiadala Komisia čínsku vládu „poskytnúť dokumenty, ktoré boli základom pre zriadenie tohto orgánu, a udelili mu mandát“, a preto požiadala o tieto dokumenty pred overovaním.
(131)
Keď Komisia žiadala štatistiky a správy bánk, ktoré poskytli úvery vývozcom zaradeným do vzorky pre obdobie prešetrovania, poukázala na článok 33 zákona ČĽR o regulácii a dohľade nad bankovým sektorom (29), čo naznačuje, že čínsky bankový regulačný orgán zhromažďuje takéto štatistiky. Prítomný pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu povedal, že najprv musí požiadať právne oddelenie o povolenie, ale do konca overovania neposkytol v tomto ohľade žiadne informácie. Opakovane je potrebné poznamenať, že Komisia žiadala tieto informácie v dotazníku a v písomnom upozornení na nedostatky a vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu uviedla, že štatistiky budú predmetom overovania.
(132)
Čínska vláda ďalej tvrdila, že tvrdenia v podnete, ktoré hovorili o čínskych bankách, že sú verejnými orgánmi, vychádzajú len z jednoduchých tvrdení o štátnom podiele, ktoré zase vychádzajú z „nezákonných“ určení v prípade natieraného bezdrevného papiera. Toto tvrdenie je nesprávny výklad faktov uvedených v podnete. V podnete navrhovateľ uvádza okrem štátneho vlastníctva aj medzi iným úvery poskytnuté bankami na základe politických direktív štátnym agentúram riadiacim finančné inštitúcie, aby zvýšili úvery a pôžičky podnikom na podporu nových technológií a výrobkov (vrátane FV odvetvia). Zistenia v prípade natieraného bezdrevného papiera o tom, že čínske banky sú verejné orgány, vychádzajú z viacerých prvkov než len vlastníctvo (napr. vládne zásahy a usmernenia bankám nasmerovať preferenčné úvery do papierenského priemyslu prostredníctvom vládnych plánov) a tieto zistenia sú úplne v súlade s legislatívou EÚ a WTO. Okrem toho zistenia o postavení štátnych bánk ako verejných orgánov boli potvrdené aj v prípade ocele s organickým povlakom.
(133)
Čínska vláda aj naďalej tvrdila, že nebolo v jej praktickej schopnosti poskytnúť informácie o 3 800 bankách a finančných inštitúciách, ktoré existujú v ČĽR, a že čínsky bankový regulačný orgán v žiadnom prípade neuchováva záznamy o percente vlastníctva štátu v bankách. Komisia nerozumie, prečo čínska vláda opakovane odkazuje na všetky banky v ČĽR v súvislosti s vlastníctvom čínskeho štátu v nich, keďže požadované informácie boli vyslovene obmedzené na tie banky „kde má čínska vláda priamy alebo nepriamy vlastnícky podiel“ (30). Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 127, tvrdenie čínskej vlády, že čínsky bankový regulačný orgán (alebo akýkoľvek iný štátny orgán) neuchováva záznamy o svojom vlastníckom podiele v bankách, sa javí v rozpore s viacerými čínskymi právnymi predpismi.
(134)
Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda zopakovala svoje tvrdenie, že nemá právomoc nariadiť „nezávislým bankám“ poskytnutie dôverných informácií, a poukázala na list, ktorý bol údajne v tejto veci zaslaný bankám. Je pravda, že v priebehu overovania čínska vláda ukázala originál listu určeného bankám, ale keď Komisia žiadala od čínskej vlády predloženie dôkazu, ktorým bankám a finančným inštitúciám bol tento list zaslaný, čínska vláda nedokázala takýto dôkaz poskytnúť. Čínska vláda tiež tvrdila, že niektoré inštitúcie uvedené v prílohe 7 k písomnému upozorneniu na nedostatky neboli banky. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že tieto inštitúcie boli oznámené Komisii vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky ako inštitúcie, ktoré im poskytli úvery.
(135)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia sa ani vo svojom dotazníku, ani v písomnom upozornení na nedostatky nikdy nezaoberala otázkou obežníkov Čínskej ľudovej banky YinFa [2003] a [2004]. Treba poznamenať, že v liste predchádzajúcom overovaniu Komisia zaradila „predpisy/obežníky/internú dokumentáciu Čínskej ľudovej banky týkajúce sa regulácie úrokových sadzieb v ČĽR“ medzi okruhy, ktoré budú súčasťou overovania. Je zrejmé, že oba obežníky patria do tejto kategórie. Vo svojej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky čínska vláda dokonca odkázala na článok na webovej strane Čínskej ľudovej banky, ktorá odkazovala na jeden z týchto obežníkov. Čínska vláda však neposkytla žiadne obežníky Čínskej ľudovej banky a predložila len údaje z webovej stránky Čínskej ľudovej banky týkajúce sa spravovania úrokových mier úverov a vkladov v Číne, ktoré boli pri porovnaní s obežníkmi YinFa [2003] a [2004] dostupnými na internete neúplné. Treba takisto poznamenať, že čínska vláda neodmietla predloženie týchto dokumentov z dôvodu nepripravenosti na takúto otázku, ale skôr z dôvodu údajnej dôvernosti obežníkov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že tvrdenie čínskej vlády týkajúce sa dôvernosti uvedených obežníkov Čínskej národnej banky je v rozpore s jej vlastnými zaužívanými postupmi v tomto konaní. V pripomienkach ku konečnému sprístupneniu informácií predložila čínska vláda úplné znenie iného obežníka Čínskej ľudovej banky na podporu svojho tvrdenia, že osobitné úvery poskytnuté komerčným bankám v štátnom vlastníctve boli zrušené, pričom dôvernosť vyžadovaná v prípade iných obežníkov nebola v danom prípade prekážkou. Pokiaľ ide o výpisy z webovej lokality Čínskej ľudovej banky, Komisia ich vzala na vedomie a na ich obsah prihliadala. Úplnosť informácií o tejto veci si však tiež vyžadovala informácie z týchto dvoch obežníkov, ktoré dopĺňajú informácie predložené čínskou vládou.
3.3. Individuálne preskúmanie (IP)
(136)
Žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia predložili šiesti spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, t. j. spoločnosti CNPV Dongying Solar Power Co.Ltd., Jiangsu Runda PV Co., Ltd., Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan), Phono Solar Technology Co.Ltd., Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co.Ltd., and Shandong Linuo Solar Power Holdings Co. Ltd. Týmto spoločnostiam nebolo možné udeliť individuálne preskúmanie, pretože v dôsledku veľkého počtu údajných subvenčných schém a časovo náročného charakteru prešetrovania by bolo neprimerane náročné a mohlo by zabrániť ukončeniu prešetrovania v primeranej lehote.
3.4. Špecifické schémy
(137)
Komisia na základe informácií uvedených v podnete požadovala informácie týkajúce sa týchto schém, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany štátneho orgánu:
i)
Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie
-
Preferenčné úvery na politiky;
-
Poskytovanie úverových liniek;
-
Subvenčné programy exportných úverov;
-
Vývozné záruky a poistenia pre ekologické technológie;
-
Výhody poskytnuté prostredníctvom umožnenia prístupu k holdingovým offshore spoločnostiam a splatenie úverov štátom;
ii)
Grantové programy
-
Fond pre výskum a vývoj výrobkov určených na vývoz;
-
Subvencie na rozvoj programu s názvom Famous Brands a China World Top Brands;
-
Fondy na vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong;
-
Demonštračný program Golden Sun;
iii)
Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
-
Program oslobodenia od daní počas dvoch rokov a potom tri roky polovičná daň pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou;
-
Zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou orientované na vývoz;
-
Úľavy na dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe zemepisnej polohy;
-
Zníženie dane pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne;
-
Daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou;
-
Vrátenie dane na účely opätovného investovania ziskov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou do podnikov orientovaných na vývoz;
-
Preferenčné daňové programy pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané za podniky s vyspelými a novými technológiami;
-
Zníženie daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov;
-
Politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne;
-
Daňové programy v provincii Guangdong;
iv)
Programy nepriamych daní a dovozných ciel
-
Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení;
-
Zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne;
-
Oslobodenie od DPH a cla nákupov nehnuteľného majetku v rámci programu rozvoja zahraničného obchodu;
v)
Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú
-
Poskytovanie polykryštalického kremíka vládou za cenu nižšiu ako primeranú;
-
Poskytovanie hliníkových výliskov vládou za cenu nižšiu než primeranú;
-
Poskytovanie skla vládou za cenu nižšiu ako primeranú;
-
Poskytovanie energie vládou;
-
Poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom vládou cenu nižšiu ako primeranú.
3.4.1. Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie
a) Nedostatočná spolupráca a využitie dostupných faktov
- Finančný trh a inštitúcie v Číne
(138)
Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií týkajúcich sa podielu úverov poskytnutých bankami, v ktorých je čínska vláda najväčším alebo jediným akcionárom, bankami, v ktorých má čínska vláda akcionársky podiel, ale nie je najväčším akcionárom, bankami, v ktorých čínska vláda nie je akcionárom, a bankami, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, priemyslu ako celku a priemyselnému odvetviu, ktorého sa týka toto konanie. Čínska vláda odpovedala, že neuchováva záznamy o sumách/percentuálnych podieloch úverov poskytnutých štátnymi bankami a že čínska vláda takisto neuchováva záznamy o úveroch poskytnutých FV odvetviu. Čínska vláda neodporučila žiadny alternatívny zdroj týchto informácií.
(139)
Komisia priložila k úvodnému antisubvenčnému dotazníku osobitný dotazník (dodatok A) určený bankám/finančným inštitúciám a požiadala čínsku vládu, aby ich postúpila bankám/finančným inštitúciám, ktoré poskytujú úvery príslušnému priemyselnému odvetviu. Účelom dodatku A bolo overiť tvrdenia v podnete, že čínske štátne banky sú verejnými orgánmi. Komisia sa okrem iného usilovala získať informácie o organizácii vládnej kontroly v takýchto čínskych bankách a vykonávaní vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s fotovoltickým priemyslom (t. j. informácie o správnej rade a valnom zhromaždení akcionárov, zápisnice z porád akcionárov/riaditeľov, o národnosti akcionárov/riaditeľov, informácie o úverových politikách a posudzovaní rizika v súvislosti s úvermi poskytnutými spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom).Čínska vláda v odpovedi na dotazník predložila vyplnený dodatok A len za päť bánk (China Development Bank, EXIM banka, Šanghajská banka, Čínska banka (31) a Huaxia Bank). V písomnom upozornení na nedostatky Komisia zopakovala svoju pôvodnú žiadosť o informácie. Komisia, aby uľahčila spoluprácu s čínskou vládou, poskytla zoznam bánk/finančných inštitúcií, ktoré poskytli úvery spoločnostiam zaradeným do vzorky, a opätovne požiadala čínsku vládu o postúpenie dodatku A týmto subjektom. V odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky neboli predložené žiadne doplňujúce odpovede na dodatok A.
(140)
Komisia tiež žiadala informácie o štátnom vlastníctve bánk a finančných inštitúcií. Vo svojej odpovedi na dotazník čínska vláda uviedla, že neuchováva žiadne záznamy o vlastníckych podieloch, a neuviedla žiadny návrh na získanie týchto informácií. Keď Komisia vo svojom písomnom upozornení na nedostatky upozornila, že túto informáciu je povinné uviesť v stanovách bánk a že k týmto má čínska vláda ako akcionár prístup, predložila čínska vláda informácie o vlastníckych podieloch 16 bánk. Avšak s výnimkou piatich bánk, pri ktorých čínska vláda uviedla ako zdroj výročné správy, neposkytla žiadne podporné dôkazy pre tieto informácie a ani nezverejnila, čo boli zdrojové údaje pre tieto informácie. Pokiaľ ide o ostatné banky, ktoré poskytli úvery príslušnému priemyselnému odvetviu, čínska vláda neposkytla vôbec žiadne informácie o svojom vlastníckom podiele. V dôsledku toho Komisia nedokázala overiť presnosť a správnosť uvádzaných údajov o vlastníckych podieloch v bankách a iných finančných inštitúciách.
(141)
Čínska vláda tvrdila, že rating BB uplatňovaný na vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky (na účely úverovej referenčnej hodnoty) je „mimoriadne nepriaznivý“ a že Komisia „vo svetle skutočných faktov prípadu nevysvetlila, ako prišla k záveru, že toto je presný a najprimeranejší záver“. Čínska vláda ďalej tvrdila, že táto metodika predstavuje „neprípustný nepriaznivý záver“. Hoci toto tvrdenie bolo vyslovené v súvislosti s jedným z predchádzajúcich prípadov (t. j. natieraného bezdrevného papiera) a pred sprístupnením informácií týkajúcich sa ratingu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v tomto konaní, je potrebné poznamenať, že Komisia tomto prípade alebo v iných prípadoch, na ktoré čínska vláda odkazovala vo svojom podaní, nepoužila „nepriaznivé dostupné fakty“. Komisia len vyvodila primerané závery zo skutočností v záznamoch, ktoré ukázali absenciu riadneho posúdenia úverového rizika, pozri odôvodnenia 175 až 178. Je potrebné zdôrazniť, že v priebehu obdobia prešetrovania čínsky FV priemysel vykazoval veľké straty a bolo jasné, že jeho finančná situácia je veľmi ťažká. Niektoré posúdenia úverového rizika poskytnuté spoločnosťami zaradenými do vzorky ukázali, že hodnotenie BB pre obdobie prešetrovania ako celok nebolo neprimerané. V skutočnosti niektoré posúdenia úverového rizika jasne ukazujú, že viaceré skupiny boli v skutočnosti viac či menej v platobnej neschopnosti.
- Overovanie v bankách
(142)
Vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu Komisia oznámila zámer uskutočniť overenie v bankách, ktoré odpovedali na dodatok A k dotazníku, a poskytli veľkú časť úverov vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, t. j. China Development Bank, Export Import Bank of China, Šanghajská banka a Huaxia Bank, a poskytla podrobný zoznam subjektov, ktoré budú zahrnuté do overovania. Už v úvodnom dotazníku určenom pre čínsku vládu Komisia jasne vysvetlila, že informácie poskytnuté v odpovediach k dotazníku môžu byť predmetom overovania na mieste. V liste predchádzajúcom overovaniu Komisia tiež uviedla, že od čínskej vlády sa „požaduje, aby poskytla všetky podporné dokumenty, ktoré boli použité na prípravu vecnej odpovede, vrátane zdrojových dokumentov a aplikácií“. Ďalší dvaja hlavní poskytovatelia preferenčného financovania vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky vôbec nepredložili požadované informácie (Poľnohospodárska banka Číny), alebo informácie boli predložené v ich mene bez možnosti ich overenia (Čínska banka).
- Šanghajská banka
(143)
Vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu z 25. marca 2013 oznámila Komisia čínskej vláde svoj zámer overiť Šanghajskú banku a na uľahčenie overovacej návštevy ponúkla v prípade potreby predĺženie overovacej návštevy do 22. apríla 2013 (32). Vo svojej úvodnej odpovedi na list predchádzajúci overovaniu z 5. apríla čínska vláda nepotvrdila, či sa overovanie Šanghajskej banky uskutoční, ale informovala sa, či Komisia bude ochotná overiť Šanghajskú banku na inom mieste než je zvyšná časť overovania (t. j. Šanghaj namiesto Pekingu). Komisia, aby uľahčila overovaciu návštevu, s tým výnimočne súhlasila. Vyzvala však čínsku vládu, aby potvrdila overovanie v Šanghaji najneskôr do 9. apríla (t. j. tri pracovné dni pred začatím overovania v Pekingu), aby tím mohol zabezpečiť praktické aspekty súvisiace s takouto zmenou plánu overovania. Čínska vláda potvrdila až 11. apríla (jeden pracovný deň pred začiatkom overovania), že Šanghajská banka je k dispozícii na overovanie v dňoch 23. alebo 24. apríla 2013. V ten istý deň Komisia oznámila čínskej vláde, že z dôvodu takéhoto neskorého potvrdenia nie je možné uskutočniť zmeny v rozvrhu. Okrem toho termíny navrhnuté čínskou vládou (23. alebo 24. apríl) boli za rámcom obdobia odsúhlaseným čínskou vládu a Komisiou na uskutočnenie overovania a dokonca aj za predĺžením lehoty ponúknutým Komisiou. Výsledkom bolo, že Komisia nemohla overiť odpoveď na dodatok A predloženú Šanghajskou bankou a informácie o úveroch poskytnuté touto bankou vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. V dôsledku toho Komisia vo svojom liste z 23. mája 2013 informovala čínsku vládu, že zvažuje uplatnenie článku 28 nariadenia (ES) č. 597/2009 v súvislosti s neoverenými informáciami predloženými Šanghajskou bankou.
(144)
Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda tvrdila, že overenie Šanghajskej banky sa neuskutočnilo kvôli nedostatku flexibility na strane Komisie, že Komisia nenavrhla žiadne alternatívne termíny na overovanie a jednoducho „odmietla zvážiť overenie Šanghajskej banky“. Tieto tvrdenia sú jednoducho nesprávne. Komisia zreteľne uviedla vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu, že pôvodný návrh na overovanie bánk bol 17. a 18. apríl 2013 s možnosťou ďalšieho dňa 22. apríla a že návrh vhodnej doby na návštevu bánk v priebehu celého overovacieho obdobia (t. j. úplný pracovný týždeň plus ďalší deň) ponecháva na čínsku vládu. Napriek tomu čínska vláda navrhla termín overovania Šanghajskej banky mimo tohto obdobia a spravila tak len jeden pracovný deň pred začiatkom overovacej návštevy. Podľa názoru Komisie bola ponúknutá flexibilita viac ako dostatočná a na rozdiel od tvrdenia čínskej vlády bolo na overenie Šanghajskej banky ponúknutých celkom šesť alternatívnych dni.
- Banka Hua Xia
(145)
Vo svojom liste z 23. mája 2013 Komisia vysvetlila čínskej vláde, že nebola schopná overiť niektoré časti odpovede banky Huaxia Bank (ďalej len „Huaxia“) na dodatok A, konkrétne vlastnícku štruktúru, posúdenie úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a rizikovú prirážku účtovanú rôznym priemyselným odvetviam, a najmä príslušnému odvetviu.
(146)
Vo svojej odpovedi z 3. júna 2013 čínska vláda tvrdila, že Huaxia vysvetlila vlastnícku štruktúru a poskytla ďalšie informácie a vysvetlenia Komisii ohľadne svojich akcionárov, že na posúdenie úverovej bonity klientov sa uplatňujú zákony o bankovom tajomstve a zmluvné dohody medzi bankami a ich klientmi.
(147)
V súvislosti s vlastníckou štruktúrou je potrebné poznamenať, že vo svojej odpovedi na dodatok A Huaxia tvrdila, že bola zapísaná do registra „bez akýchkoľvek akcií štátu“, a nezverejnila žiadne informácie o vlastníctve štátu, i keď to bolo výslovne požadované Komisiou v dodatku A. Komisia poukázala na to, že to je v rozpore s iným informáciami poskytnutými čínskou vládou a že Huaxia pripustila, že niektorí z akcionárov sú vo vlastníctve štátu, a poskytla podklad s informáciami v čínštine o niektorých z nich. Stále nie je z informácií poskytnutých bankou Huaxia jasné, aký je podiel štátneho vlastníctva banky.
(148)
Pokiaľ ide o posúdenie úverovej bonity, Komisia poznamenáva, že banka dokázala poskytnúť takýto dokument k jednej zo spoločností (po zabezpečení ochrany totožnosti spoločnosti určitými zmenami v dokumente), zatiaľ čo pri ostatných požadovaných dokumentoch tvrdila, že sa na ne vzťahujú zákony o tajomstve a zmluvné dohody medzi bankami a ich klientmi. Tento rozdielny prístup je ťažko pochopiteľný.
- Export Import Bank of China
(149)
Vo svojom liste z 23. mája 2013 Komisia informovala čínsku vládu, že odpovede Export Import Bank of China (ďalej len „EXIM“) na dodatok A a na písomné upozornenie na nedostatky boli neúplné a že EXIM nepredložila určité dokumenty, ktoré boli výslovne požadované, t. j. stanovy, oznámenie o založení Export Import Bank of China vydané Štátnou radou alebo Opatrenia Export Import Bank of China na správu úverov na vyspelé technické výrobky pre vyvážajúcich predajcov. Pokiaľ ide o stanovy, čínska vláda vo svojom liste z 3. júna 2013 tvrdila, že EXIM vzhľadom na svoju vnútropodnikovú politiku nemohla predložiť stanovy (čo je vnútorný riadiaci dokument), ale odkázala na on-line verziu, ktorá bola údajne ponúknutá na konzultáciu na laptope poskytnutým bankou EXIM počas overovania. Komisia je zmätená týmto vysvetlením, ktoré nedáva zmysel. Ak bol dokument počas overovania dostupný on-line, nevidí Komisia žiadny dôvod, prečo by sa nemohol predložiť tak, ako sa opakovane žiadalo už v dotazníku, v písomnom upozornení na nedostatky a znovu počas overovania. V skutočnosti tvrdenie, že EXIM sprístupnila tento dokument na laptope počas overovania, je nesprávne. EXIM uviedla, že Komisia má preskúmať dokument on-line, ale úradník Komisie vysvetlil, že v priestoroch overovania nemajú prístup k internetu. Okrem toho EXIM neposkytla ani odkaz na on-line verziu stanov.
(150)
Pokiaľ ide o ďalšie dva dokumenty, EXIM dôvodila, že nemôžu byť poskytnuté vzhľadom na ich dôverný charakter a vnútorné predpisy. Bola to samotná EXIM, ktorá vo svojej odpovedi na upozornenie na nedostatky uviedla, že „EXIM bola zriadená a podniká v súlade s oznámením o založení Export Import Bank of China vydaným Štátnou radou a so stanovami Export Import Bank of China“. Preto sa tieto dokumenty považovali za zásadné pre overenie tvrdení v podnete, že EXIM je verejným orgánom, ale Komisii k nim odmietli prístup. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že iná politicky orientovaná banka, t. j. China Development Bank, predložila v tomto prešetrovaní podobný dokument o svojom zriadení, ako aj niekoľko ďalších oznámení Štátnej rady. EXIM tiež nepodložila svoje tvrdenia o dôvernosti žiadnymi dôkazmi. Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 117, vlády sa nemôžu odvolávať na interné pravidlá, aby sa vyhli povinnostiam vyplývajúcim z dohody o subvenciách a zo základného nariadenia. To isté platí pre Opatrenia Export Import Bank of China na správu úverov na vyspelé technické výrobky pre vyvážajúcich predajcov, v prípade ktorých si EXIM tiež nárokovala na dôvernosť bez akýchkoľvek podporných dôkazov a dokonca odmietla diskutovať o účele tohto dokumentu.
(151)
EXIM neposkytla ani informácie o zložení predstavenstva a dozornej rady, ktoré boli opakovane požadované, s vysvetlením, že „zloženie predstavenstva sa mení“ a že otázky Komisie o príslušnosti členov rady v KSČ „predstavujú neoprávnené a nevhodné otázky v súvislosti s antisubvenčným prešetrovaním.“ Skutočnosť, že zloženie predstavenstva sa mení, nie je na účely tohto prešetrovania relevantná. Relevantné ale je zastúpenie štátu v radách EXIM, avšak čínska vláda aj EXIM odmietli túto informáciu poskytnúť. Komisia tiež považuje členstvo vyšších riadiacich pracovníkov EXIM v KSČ (a všetkých bánk v tejto veci) za zásadné na účely stanovenia rozsahu štátneho vplyvu na riadenie bánk. Podľa stanov KSČ „strana musí zachovať a zlepšiť základný hospodársky systém, v ktorom verejné vlastníctvo zohráva dominantnú úlohu a rôzne hospodárske odvetvia sa rozvíjajú bok po boku …“ (33), preto skúmanie vplyvu KSČ v EXIM bolo považované za nevyhnutné na účely tohto prešetrovania, a najmä na posúdenie úrovne štátnej kontroly v bankách.
(152)
Pokiaľ ide o štatistické údaje o vývoze rôznych kategórií výrobkov, ktoré sa požadovali už v dotazníku a ktoré je EXIM zo zákona povinná hlásiť čínskemu bankovému regulačnému orgánu, čínska vláda vo svojom liste z 3. júna 2013 tvrdila, že potrebuje viac času na prípravu týchto informácií. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že vzhľadom na to, že Komisia žiadala tieto informácie už v úvodnom dotazníku, mala čínska vláda na prípravu týchto informácií viac ako tri a pol mesiaca, ale neurobila to. EXIM tvrdila, že „tento druh informácií možno nájsť vo výročných správach“, ale to nie je pravda. Informácie vo výročných správach, na ktoré odkazuje čínska vláda, sa vzťahujú na iné obdobia než informácie požadované Komisiou v dotazníku a počas overovacej návštevy.
(153)
Čínska vláda správne tvrdila, že v odpovedi na dotazník predložila okrem iného sumu vývozných úverov určených pre vývoz mechanických a elektrických výrobkov a nových vyspelých technických výrobkov. Treba poznamenať, že Komisia nikdy nespochybňovala predloženie týchto údajov. Komisia spochybnila skutočnosť, že keď sa pokúšala overiť tieto údaje počas overovacej návštevy, EXIM nebola schopná poskytnúť žiadne podporné dôkazy a dokonca ani vysvetliť, odkiaľ tieto údaje pochádzajú. Podobne nebolo Komisii povolené overiť údaje týkajúce sa podielu vývozných úverov vo fotovoltickom priemyselnom odvetví, ktoré čínska vláda predložila v odpovedi na dotazník. Je zaujímavé, že EXIM nepovažovala žiadny z týchto údajov za dôverné, ale keď Komisia požiadala o zdrojové dáta na ich overenie, EXIM odmietla prístup k nim a ako dôvod uviedla zachovanie dôvernosti. EXIM použila rovnaké odôvodnenie v prípade súm vývozných úverov poskytnutých výrobcom zaradeným do vzorky a spolupracujúcim výrobcom. Údaje síce uviedla v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky, ale nedovolila z dôvodu zachovania dôvernosti, aby ich Komisia overila. Nebolo teda možné fakticky overiť drvivú väčšinu štatistík predložených bankou EXIM.
(154)
EXIM tiež odmietla vysvetliť a podložiť príslušnými dôkazmi úverové ratingy vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a analýzy, ktoré viedli k týmto ratingom.
- China Development Bank
(155)
Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda uvádza, že je znepokojená „osobnými otázkami“ Komisie „týkajúcimi sa príslušnosti členov predstavenstva a vyššieho vedenia k politickej strane“. Toto tvrdenie nie je správne. Otázky týkajúce sa väzby medzi členmi predstavenstva a vyššieho vedenia a Komunistickej strany Číny boli čisto technického charakteru a, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 151, ich dôvodom je pomoc pri vymedzení úlohy KSČ v čínskom hospodárstve.
(156)
Počas overovania sa Komisia pokúsila overiť posúdenie úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. China Development Bank poskytla niektoré všeobecné informácie, ale odmietla zverejniť akékoľvek informácie v súvislosti s posudzovaním úverovej bonity vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky či dokonca s hodnotením rizík a hodnotiacou správou FV priemyselného odvetvia.
(157)
V odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky China Development Bank predložila údaj o rizikovej prirážke účtovanej príslušnému odvetviu. Počas overovania China Development Bank opravila svoju odpoveď v tomto smere, ale napriek opakovaným žiadostiam Komisie v priebehu overovacej návštevy neposkytla žiadne podporné dôkazy pre tento údaj ani vysvetlenie základu pre tento údaj.
b) Čínske banky vo vlastníctve štátu sú verejné orgány
(158)
Navrhovateľ tvrdí, že štátom vlastnené komerčné banky v ČĽR sú verejné orgány v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia.
(159)
Odvolací orgán WTO vo svojej správe vo veci Spojené štáty - Konečné antidumpingové a vyrovnávacie clá na určité výrobky z Číny (34) (správa odvolacieho orgánu) vymedzuje verejný orgán ako subjekt, ktorý „má alebo vykonáva vládnu právomoc alebo mu vládna právomoc bola zverená“. Podľa odvolacieho orgánu môže dôkaz, že vláda významne kontroluje subjekt a jeho konanie, slúžiť ako dôkaz, že príslušný subjekt má vládnu právomoc a pri plnení vládnych funkcií ju vykonáva. Tam, kde dôkazy ukazujú, že formálne indície vládnej kontroly sú mnohoraké a existuje tiež dôkaz, že takáto kontrola bola vykonávaná významným spôsobom, potom možno na základe takýchto dôkazov dôjsť k záveru, že príslušný subjekt vykonáva vládnu moc (35). Odvolací orgán mal aj za to, že verejné orgány sú charakterizované aj „vykonávaním vládnych funkcií“ (36), ktoré by sa „v právnom poriadku príslušného člena spravidla považovali za vykonávanie vládnej moci“ (37).
(160)
Nasledujúca analýza sa zameriava na to, či príslušné štátom vlastnené komerčné banky vykonávajú funkcie, ktoré sa v Číne spravidla považujú za súčasť vládnej praxe, a ak áno, či pritom vykonávajú vládne príkazy. Prešetrovaním sa zistilo, že čínsky finančný trh je charakterizovaný vládnymi intervenciami, pretože väčšina veľkých bánk je v štátnom vlastníctve. Čínske úrady poskytli len veľmi obmedzené informácie o podiele/vlastníctve bánk v ČĽR. Komisia však, ako sa uvádza ďalej, zozbierala dostupné informácie s cieľom dospieť k reprezentatívnemu zisteniu. Komisia sa pri analýze, či sú banky subjektmi, ktoré majú alebo vykonávajú vládnu právomoc alebo im vládna právomoc bola zverená (verejné orgány), tiež usilovala získať informácie nielen o štátnom vlastníctve bánk, ale aj o iných charakteristikách, ako napríklad prítomnosť zástupcov vlády v správnej rade, vládna kontrola nad ich činnosťami, presadzovanie vládnych politík alebo záujmov, ako aj to, či boli tieto subjekty vytvorené na základe právneho predpisu.
(161)
Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že štátne banky v ČĽR majú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi aktérmi na čínskom finančnom trhu. Podľa výskumu čínskeho bankového sektora (38), ktorý uskutočnila Deutsche Bank v roku 2006, podiel štátnych bánk môže predstavovať viac ako dve tretiny čínskeho trhu. V prehľade WTO týkajúcom sa obchodnej politiky Číny sa v tej istej veci konštatovalo, že „vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora“ a „štruktúra trhu čínskeho bankového sektora (39),v ktorom prevažujú štátne banky, sa zmenila len málo“ (40). Je dôležité poznamenať, že päť najväčších štátom vlastnených komerčných bánk (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Čínska stavebná banka, Banka komunikácií a Priemyselná a obchodná banka) predstavujú podľa všetkého viac ako polovicu čínskeho bankového sektora (41). Vlastnícky podiel vládny v piatich najväčších štátom vlastnených bankách tiež potvrdila čínska vláda vo svojej odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky.
(162)
Komisia požadovala aj informácie týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v spomínaných čínskych bankách a presadzovania vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s fotovoltickým priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa správnej rady a valného zhromaždenia akcionárov, zápisníc z porád akcionárov/riaditeľov, národnosti akcionárov/riaditeľov, úverových politík a posudzovania rizík v súvislosti s úvermi poskytovaným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Ako sa však uviedlo v odôvodnení 139, čínska vláda poskytla v tejto súvislosti len veľmi obmedzené informácie a nepovolila overenie veľkej časti predložených informácií. V dôsledku toho Komisia musela použiť dostupné fakty. Na základe dostupných údajov Komisia dospela k záveru, že spomínané banky sú kontrolované vládou prostredníctvom vlastníctva, administratívnej kontroly ich „komerčného“ správania, vrátane stanovovania limitov pre úrokové sadzby vkladov a úverov (pozri odôvodnenia 164 - 167), a v niektorých prípadoch dokonca zákonom upravenými dokumentmi (42).
Príslušné údaje použité s cieľom dopracovať sa k uvedeným zisteniam sú získané z informácií predložených čínskou vládou, výročných správ čínskych bánk, ktoré buď predložila čínska vláda, alebo sú verejne dostupné, z informácií získaných z výskumu čínskeho bankového sektora uskutočneného Deutsche Bank v roku 2006 (43), prieskumu obchodnej politiky Číny uskutočneného WTO (2012) (44), zo správy Svetovej banky nazvanej Čína 2030 (45) alebo z ekonomického prehľadu Číny za rok 2010 vypracovaného OECD (46), z informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami a z informácií v podnete. Pokiaľ ide o zahraničné banky, nezávislé zdroje odhadujú, že predstavujú malú časť čínskeho bankového sektora, a preto v úverových politikách zohrávajú zanedbateľnú úlohu, pričom z relevantných informácií vyplýva, že pravdepodobne tvoria len 2 % čínskeho trhu (47). Relevantné, verejne dostupné informácie tiež potvrdzujú, že čínske banky, najmä veľké komerčné banky, sa stále spoliehajú na štátnych akcionárov a vládu, pokiaľ ide o obnovu kapitálu v prípade, keď nárast úverov spôsobí nedostatočnú kapitálovú primeranosť (48).
(163)
Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli úvery spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sú to väčšinou štátne banky. Na základe dostupných informácií (49) sa skutočne zistilo, že banky vo vlastníctve štátu a iné štátom vlastnené subjekty poskytli veľkú väčšinu úverov spolupracujúcim vyvážajúcim vývozcom. Patria sem najmä komerčné banky a banky naviazané na politiku v ČĽR, ako je China Development Bank, EXIM banka, Poľnohospodárska banka Číny, Čínska banka, Čínska stavebná banka, Priemyselná a obchodná banka Číny. Aj v súvislosti s ostatnými dotknutými štátnymi bankami Komisia požadovala tie isté už spomínané informácie týkajúce sa vládnej kontroly a plnenia vládnych politík alebo záujmov v súvislosti s fotovoltickým priemyselným odvetvím. Žiadne takéto podrobné informácie neboli poskytnuté. Dospelo sa preto k záveru, že banky sú kontrolované vládou. Takúto významnú kontrolu okrem iného dokazuje vládna politika podpory príslušnému priemyselnému odvetviu, ktorá usmerňuje banky k mimoriadne podporujúcemu konaniu (pozri odôvodnenie 102). Z tohto dôvodu sa štátom vlastnené komerčné banky a banky naviazané na politiku v ČĽR majú považovať za verejné orgány.
(164)
Ďalším znakom zapojenia čínskej vlády do čínskeho finančného trhu je úloha, ktorú zohráva Čínska ľudová banka pri určovaní konkrétnych limitov pre spôsob stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie. Z prešetrovania skutočne vyplynulo, že Čínska ľudová banka má špecifické pravidlá regulujúce spôsob fluktuácie úrokových sadzieb v Číne. Podľa dostupných informácií sú tieto pravidlá stanovené v obežníku Čínskej ľudovej banky o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a úvery - Yinfa z roku 2004 č. 251 (obežník 251). Finančné inštitúcie boli požiadané, aby stanovovali úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej hodnoty úrokovej sadzby Čínskej ľudovej banky. Pre úvery komerčných bánk a úvery bánk naviazaných na politiku správajúcich sa komerčne neexistuje žiadny limit horného rozsahu, ale len limit dolného rozsahu. Pre mestské úverové družstvá a vidiecke úverové družstvá existujú limity horného aj dolného rozsahu. V prípade preferenčných úverov a úverov, pre ktoré Štátna rada vydala osobitné predpisy, sa úrokové sadzby nesmú posúvať smerom nahor. Komisia sa snažila získať od čínskej vlády vysvetlenia týkajúce sa vymedzení a formulácií v obežníku 251, ako aj k predchádzajúcim právnym predpisom (obežník Čínskej ľudovej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby úverov pre finančné inštitúcie - YinFa [2003] č. 250). Ako sa však uvádza v odôvodnení 135, čínska vláda odmietla poskytnúť tieto obežníky, čo Komisii zabránilo overiť ich obsah a požiadať o vysvetlenia. Keďže čínska vláda neposkytla žiadne relevantné informácie v tejto súvislosti, ktoré by naznačovali zmenu situácie od marca 2013, keď Komisia uzavrela svoje antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa ocele s organickým povlakom (50), vyvodilo sa z toho, že Čínska ľudová banka sa zapája do určovania úrokových sadzieb v štátom vlastnených bankách a ovplyvňuje ich. Čínska vláda neposkytla žiadny dôkaz, že situácia zistená v prešetrovaniach natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom sa zmenila. Preto sa dospelo na základe dostupných faktov a iných dôkazov k záveru, že situácia týkajúca sa metodiky stanovovania úrokových sadzieb je počas celého obdobia prešetrovania rovnaká.
(165)
Limity úrokových sadzieb úverov spoločne so stropmi stanovenými pre depozitné sadzby vytvorili situáciu, v ktorej banky zaručovali prístup k lacnému kapitálu (z dôvodu regulácie depozitných sadzieb) a boli schopné požičiavať vybraným odvetviam za výhodné sadzby.
(166)
Na banky sa tiež vzťahujú právne predpisy, ktoré od nich okrem iného vyžadujú, aby poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva (51), poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom (52) alebo uprednostnili rozvoj priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií (53). Banky sú povinné dodržiavať tieto pravidlá. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky patria do kategórií podporovaných projektov, ako aj do kategórie priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií.
(167)
Rôzne nezávislé informačné zdroje naznačujú, že štátna účasť v čínskom finančnom sektore je významná a pokračuje. Napríklad zistenia v bode i) uvedené v pracovnom dokumente MMF z roku 2006 naznačujú, že liberalizácia bánk v ČĽR je neúplná a úverové riziko nie je náležite zohľadňované (54); ii) v správe MMF z roku 2009 sa poukazuje na nedostatočnú liberalizáciu úrokových sadzieb v Číne (55); iii) v správe MMF o krajinách z roku 2010 sa uvádza, že kapitálové náklady v Číne sú relatívne nízke, prideľovanie úverov sa niekedy riadi necenovými prostriedkami a vysoké úspory spoločností čiastočne súvisia s nízkymi nákladmi rôznych vstupov (vrátane kapitálu a pozemkov) (56); iv) v ekonomickom prieskume OECD v Číne za rok 2010 (57) a pracovnom dokumente hospodárskej sekcie OECD č. 747 o reformách čínskeho finančného sektora (58) sa konštatuje, že vlastníkom finančných inštitúcií zostáva v prevažnej väčšine štát, čo vyvoláva otázky, do akej miery sú rozhodnutia bánk o poskytovaní úverov založené na čisto obchodných úvahách, pričom tradičnou úlohou bánk je podľa všetkého pôsobiť ako vládne agentúry s väzbami na vládu.
(168)
Na základe uvedených dôkazov sa dospelo k záveru, že štátne komerčné banky a banky naviazané na politiku vykonávajú vládne funkcie v mene čínskej vlády, najmä povinné podporovanie určitých hospodárskych odvetví v súlade so štátnym plánovacími a politickými dokumentmi. Rozsiahle štátne vlastníctvo v štátnych bankách a ďalšie informácie o väzbách medzi bankami v štátnom vlastníctve a vládou (vrátane nedostatku spolupráce so strany čínskej vlády v tejto súvislosti) potvrdzujú, že banky sú kontrolované pri výkone svojej verejnej funkcie vládou. Čínska vláda vykonáva významnú kontrolu nad štátnymi komerčnými bankami a bankami naviazanými na politiku prostredníctvom všadeprítomnej účasti vlády vo finančnom sektore a požiadavky, aby banky vo vlastníctve štátu dodržiavali vládne politiky. Štátne komerčné banky a banky naviazané na politiku sa preto považujú za verejné orgány, pretože majú vládnu právomoc a vykonávajú vládne príkazy.
c) Súkromné banky v ČĽR sú poverované a riadené čínskou vládou
(169)
Komisia tiež analyzovala, či sú súkromné komerčné banky v ČĽR poverené čínskou vládou alebo či im čínska vláda nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby poskytovali preferenčné (subvencované) úvery výrobcom fotovoltiky.
- Existencia politiky čínskej vlády
(170)
Z predchádzajúcej časti týkajúcej sa zapojenia štátu do fotovoltického odvetvia (odôvodnenie 101) a z popísaných zistení ďalej jasne vyplýva, že čínska vláda presadzuje politiku poskytovania preferenčných úverov fotovoltickému sektoru, pretože verejné orgány (štátom vlastnené komerčné banky) (59) sú zapojené do tohto poskytovania a udržiavajú si na trhu dominantné postavenie, ktoré im umožňuje ponúkať úrokové sadzby nižšie ako trhové sadzby.
- Rozšírenie politiky na súkromné banky
(171)
Zákon o komerčnom bankovníctve z roku 2003 sa vzťahuje rovnakým spôsobom na štátom vlastnené komerčné banky aj na súkromné komerčné banky. Napríklad v článku 38 tohto zákona sa nariaďuje všetkým komerčným bankám (t. j. aj tým, ktoré sú v súkromnom vlastníctve), aby „určili úrokové sadzby úverov v súlade s horným a dolným limitom úrokových sadzieb úverov stanoveným Čínskou ľudovou bankou“, v článku 34 zákona o komerčnom bankovníctve sa nariaďuje komerčným bankám, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“.
(172)
Viacero vládnych plánovacích koncepčných dokumentov a zákonov sa vzťahuje na preferenčné úvery pre FV priemyselné odvetvie. Napríklad rozhodnutie Štátnej rady z 10. októbra 2010 o podpore rozvoja 7 nových strategických priemyselných odvetví sľubuje rozšírenie intenzity fiškálnej a finančnej politickej podpory strategickým priemyselným odvetviam (60) (FV priemyselné odvetvie je uvedené medzi nimi), povzbudzuje finančné inštitúcie „rozšíriť úverovú pomoc“ týmto odvetviam a „využívať fiškálne preferenčné politiky, ako sú náhrady rizika“. Aj štátna koncepcia strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020), ktorá určuje slnečnú energiu a fotovoltické články v rámci kľúčových oblastí a prioritných tém (61) sľubuje „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významných národným vedeckým a technickým industrializačným projektom“ a poveruje vládu, aby „viedla rôzne finančné inštitúcie a súkromný kapitál k účasti na vedeckom a technickom vývoji“. V zákone ČĽR o vedeckom a technickom pokroku (výnos prezidenta ČĽR č. 82) sa vymedzuje, že štát povzbudzuje a usmerňuje finančné inštitúcie k podpore vyspelých a nových technologických priemyselných odvetví poskytovaním úverov a že finančné inštitúcie orientované na politiku uprednostňujú rozvoj vyspelých a nových technologických priemyselných odvetví (62). Podľa rovnakého zákona finančné inštitúcie orientované na politiku v rozsahu svojho podnikania ponúkajú špeciálnu pomoc podnikovým projektom nezávislej inovácie podporovaným štátom (63).
(173)
Okrem toho uvedené obmedzenie na stanovenie úrokových sadzieb Čínskou ľudovou bankou (odôvodnenia 164 a 165) je záväzné aj pre súkromné- komerčné banky.
(174)
Uvedené citácie zo zákonov a predpisov významných pre bankový sektor ukazujú, že politika čínskej vlády poskytovať preferenčné úvery fotovoltickému priemyselnému odvetviu sa vzťahuje aj na súkromné komerčné banky a v skutočnosti im čínska vláda dáva pokyny „poskytovať úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“ (64).
- Posudzovanie úverového rizika
(175)
Komisia žiadala od čínskej vlády príslušné informácie, aby posúdila, ako banky v ČĽR vykonávajú posúdenie úverového rizika FV spoločností pred rozhodovaním o poskytnutí či neposkytnutí úveru a rozhodovaním o podmienkach poskytnutých úverov. Komisia v dodatku A k dotazníku požadovala informácie o tom, ako banky zohľadňujú riziko pri poskytovaní úverov, ako sa posudzuje úverová bonita dlžníka, akú rizikovú prirážku účtujú banky rôznym spoločnostiam/priemyselným odvetviam v ČĽR, aké faktory banky zohľadňujú pri posudzovaní žiadosti o úver, opísanie postupu podania žiadosti o úver a schvaľovacieho postupu atď. Čínska vláda ani jednotlivé banky určené v dotazníku však neposkytli v tejto súvislosti žiadne dôkazy (s jednou výnimkou, na ktorú sa odkazuje v odôvodnení 176).Čínska vláda poskytla len odpovede všeobecného charakteru, ktoré neboli doložené absolútne žiadnymi dôkazmi o tom, ako sa posúdenie úverového rizika skutočne vykonáva.
(176)
Počas overovania jednej z bánk bola Komisia schopná preskúmať jedno posúdenie rizík. Časť tohto posúdenia úverového rizika odkazovala na štátnu podporu solárnym spoločnostiam a štátne plány podporovať fotovoltické priemyselné odvetvie všeobecne, a táto skutočnosť sa pozitívne odrazila na úverovom ratingu pridelenom tejto spoločnosti. Je to príklad toho, ako politika vlády (a subvencie zamerané na určité odvetvie) ovplyvňuje rozhodovanie bánk pri rozhodovaní o podmienkach financovania solárnych spoločností.
(177)
Komisia takisto žiadala podobné informácie od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a pokúšala sa ich overiť počas overovacích návštev na mieste u vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Väčšina vyvážajúcich výrobcov odpovedala, že banky pred poskytnutím úverov požadovali isté dokumenty a vykonali určitý druh analýzy úverového rizika. Svoje tvrdenia však nevedeli podporiť žiadnymi dôkazmi. Komisia počas overovania na mieste požadovala dôkazy o tom, že banky takéto dokumenty požadovali alebo že tieto dokumenty spoločnosti bankám poskytli, alebo akýkoľvek druh správy vydanej bankami, ktorý by dokazoval, že sa takéto analýzy úverového rizika vykonali. Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky však neboli schopné takéto dôkazy poskytnúť a neboli schopné poskytnúť ani žiadne iné dôkazy podporujúce ich tvrdenia.
(178)
Informácie týkajúce sa posúdenia úverového rizika boli od zainteresovaných strán opakovane požadované, pretože sa považuje okrem iného za rozhodujúce prihliadnuť na informácie, na ktoré sa odkazuje v odôvodnení 167.
(179)
Vzhľadom na uvedené sa zistenia o posúdení úverového rizika v ČĽR vzťahujú na štátom vlastnené komerčné banky, súkromné komerčné banky, ako aj na banky naviazané na politiku. V skutočnosti uvedené dôkazy vedú k záveru, že súkromné banky v ČĽR sú povinné riadiť sa v súvislosti s poskytovaním úverov vládnymi politikami, najmä vo FV odvetví, a konať rovnakým spôsobom ako štátne banky, pri ktorých sa v odôvodnení 168 potvrdilo, že sú verejné orgány. Preto sa dospelo k záveru, že súkromné banky sú poverené a riadené čínskou vládou vykonávať funkcie zvyčajne zverené vláde v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a bod iv) základného nariadenia.
(180)
Okrem toho uvedené dôkazy ukazujú, že aj keby sa štátne banky nepovažovali za verejné orgány, stále by sa považovali za poverené a riadené čínskou vládou vykonávať funkcie zvyčajne zverené vláde v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod iv) základného nariadenia.
d) Deformácie čínskeho finančného trhu
(181)
Na základe informácií zhromaždených počas tohto prešetrovania možno dospieť k záveru, že podiel štátnych bánk predstavuje viac ako dve tretiny čínskeho trhu. Päť najväčších štátom vlastnených komerčných bánk (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Čínska stavebná banka, Banka komunikácií a Priemyselná a obchodná banka) predstavuje viac ako polovicu čínskeho bankového sektora (65). Okrem toho China Development Bank a Export Import Bank of China sú úplne vlastnené štátom. Týchto sedem bánk poskytlo veľkú väčšinu úverov ôsmim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky v prípade solárnych panelov. Všadeprítomné štátne vlastníctvo v spojení s deformáciami čínskeho finančného trhu a politikou čínskej vlády nasmerovať lacné peniaze do vybraných odvetví narúša rovnaké podmienky v oblasti medzinárodného obchodu a poskytuje nespravodlivú výhodu čínskym výrobcom.
(182)
Banky v ČĽR nemajú úplnú slobodu rozhodovať o podmienkach úverov. Úrokové sadzby musia zostať v rámci limitov určených Čínskou ľudovou bankou. Tieto limity spolu so stropmi platnými pre depozitné sadzby vytvárajú situáciu, v ktorej majú banky zaručený prístup k lacnému kapitálu (z dôvodu regulácie depozitných sadzieb) a dokážu požičiavať vybraným priemyselným odvetviam za výhodné sadzby.
(183)
Na banky sa tiež vzťahujú právne predpisy, ktoré od nich okrem iného vyžadujú, aby poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva (66), poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom (67) alebo uprednostnili rozvoj priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií (68). Banky sú povinné dodržiavať tieto pravidlá.
(184)
Podľa nedávnych zistení bol niektorým veľkým komerčným bankám v ČĽR umožnený prístup k štátnym devízovým rezervám (69). To výrazne znižuje ich náklady na kapitál a tieto „lacné peniaze“ sa používajú na úvery v USD a EUR pre vybrané spoločnosti a projekty v súlade s politikou „going out (otvárania sa navonok)“. Teda sú schopné ponúknuť podmienky, akým bežné komerčné banky nedokážu konkurovať.
(185)
Ďalším významným narušením financovania fotovoltického priemyslu je osobitné privilegované postavenie China Development Bank, ktorá je významným veriteľom tohto priemyselného odvetvia a poskytla veľkú časť úverov a úverových liniek vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. China Development Bank je skôr takmer úplne financovaná predajom dlhopisov, a nie vkladmi, a je po ministerstve financií druhým najväčším emitentom dlhopisov v krajine. Prostredníctvom tohto osobitného mechanizmu je China Development Bank schopná lacného samofinancovania a následne je schopná ponúknuť úvery za zvýhodnených podmienok vybraným priemyselným odvetviam (70).
3.4.1.1. Preferenčné úvery
a) Úvod
(186)
Navrhovateľ tvrdil, že čínska vláda subvencuje svoje FV priemyselné odvetvie poskytovaním preferenčných úverov a riadených úverov.
b) Právny základ
(187)
Tieto právne predpisy ustanovujú preferenčné úvery v Číne: zákon ČĽR o komerčných bankách, všeobecné pravidlá o úveroch (implementované Čínskou ľudovou bankou), rozhodnutie č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní dočasných ustanovení o podpore priemyselnej reštrukturalizácie.
c) Zistenia z prešetrovania
(188)
So zreteľom na všetky dôkazy sa dospelo k záveru, že skupinám vyvážajúcich výrobcov zaradeným do vzorky poskytujú výraznú väčšinu úverov štátne banky, ktoré boli označené v odôvodnení 168 za verejné orgány, pretože je im zverená vládna právomoc a vykonávajú vládne funkcie. Existuje ďalší dôkaz, že tieto banky účinne vykonávajú vládne príkazy, pretože, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 164, existuje jasné zasahovanie štátu (t. j. Čínskej ľudovej banky) do spôsobu, akým komerčné banky prijímajú rozhodnutia o úrokových sadzbách na úvery poskytované čínskym spoločnostiam. Za týchto okolností úverové postupy týchto subjektov priamo súvisia s vládou. Skutočnosť, že banky plnia vládne príkazy, potvrdzujú aj články 7 a 15 všeobecných pravidiel o úveroch (implementované Čínskou ľudovou bankou), rozhodnutie č. 40 a článok 34 zákona o komerčných bankách v súvislosti s plnením vládnych priemyselných politík. Existuje aj množstvo nepriamych dôkazov podporených objektívnymi štúdiami a správami, že do čínskeho finančného systému stále vo veľkej miere zasahuje vláda, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 172 a 178. A napokon, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 139 a 140, čínska vláda neposkytla informácie, ktoré by umožnili lepšie pochopiť vzťah medzi bankami vo vlastníctve štátu a vládou. Preto v prípade úverov, ktoré v ČĽR poskytujú štátom vlastnené komerčné banky, Komisia dospela k záveru, že výrobcom vo FV odvetví sa poskytuje finančný príspevok vo forme priameho prevodu štátnych finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Okrem toho ten istý dôkaz ukazuje, že štátom vlastnené komerčné banky (ako aj súkromné banky) sú vládou poverované alebo riadené, a z toho vyplýva, že existuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
(189)
Vzhľadom na analýzu v odôvodneniach 169 až 178 sa tiež zistilo, že súkromné banky sú poverené čínskou vládou alebo im čínska vláda nariadila, aby poskytovali úvery výrobcom VF, a že existuje finančný príspevok podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
(190)
Výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia existuje v rozsahu, v ktorom sa štátne úvery alebo úvery súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou udeľujú za lepších podmienok, než za akých by ich mohol príjemca reálne získať na trhu. Neštátne úvery v ČĽR nepredstavujú vhodnú trhovú referenčnú hodnotu, keďže sa zistilo, že súkromné banky poveruje a riadi čínska vláda, a preto sa predpokladá, že dodržiavajú úverové postupy bánk v štátnom vlastníctve. Referenčné hodnoty boli preto vytvorené pomocou metódy opísanej v odôvodneniach 198 až 200. Použitie týchto referenčných hodnôt ukazuje, že FV priemyselnému odvetviu sú úvery poskytované za podmienok, ktoré sú nižšie ako trhové.
(191)
Podľa rozhodnutia č. 40 patrí fotovoltické priemyselné odvetvie do podporovanej kategórie. Rozhodnutie č. 40 je nariadením Štátnej rady ako najvyššieho správneho orgánu v ČĽR, a preto je právne záväzné pre ostatné verejné orgány, ako aj pre hospodárske subjekty. Rozhodnutie rozdeľuje priemyselné odvetvia na „podporované, obmedzené a vylúčené projekty“. Tento zákon je usmernením pre priemyselnú politiku a spolu s katalógom oblastí ukazuje, akým spôsobom čínska vláda uplatňuje politiku na stimuláciu a podporovanie skupín podnikov alebo odvetví, napríklad fotovoltiky/nového energetického odvetvia, ktoré je v katalógu oblastí zaradené do kategórie „podporované odvetvie“. Pokiaľ ide o počet odvetví uvedených v kategórii „podporované“, pripomína sa, že tieto odvetvia tvoria len určitú časť čínskeho hospodárstva. Okrem toho štatút „podporovaného odvetvia“ sa udeľuje len určitým činnostiam v rámci týchto podporovaných sektorov. V článku 17 rozhodnutia č. 40 sa takisto uvádza, že „podporovaným investičným projektom“ sa budú poskytovať osobitné výhody a stimuly, okrem iného prostredníctvom finančnej podpory. Na druhej strane sa v prípade „obmedzených a vylúčených projektov“ rozhodnutím č. 40 udeľuje štátnym orgánom právo priamo zasahovať na účely regulácie trhu. V článkoch 18 a 19 sa skutočne uvádza, že príslušný orgán zabraňuje finančným inštitúciám v poskytovaní úverov na takéto „obmedzené a vylúčené projekty“. Z uvedeného je zrejmé, že rozhodnutím č. 40 sa všetkým hospodárskym inštitúciám určujú záväzné pravidlá v podobe usmernení o stimulácii a podpore podporovaných odvetví, medzi ktoré patrí aj odvetvie fotovoltiky.
(192)
Ako sa vysvetlilo v odôvodnení 172, čínska vláda adresuje preferenčné úvery obmedzenému počtu priemyselných odvetví a FV odvetvie je jedným z nich. Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti je jasné, že orgány umožňujú finančným inštitúciám poskytovať preferenčné úvery len obmedzenému počtu priemyselných odvetví/spoločností, ktoré sú v súlade s príslušnými politikami čínskej vlády. Na základe dôkazov uvedených v dokumentácii a nespolupráce zo strany čínskej vlády v tejto záležitosti sa dospelo k záveru, že subvencie vo forme preferenčných úverov nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Okrem toho žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sa zakladajú na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
d) Záver
(193)
Prešetrovaním sa ukázalo, že v období prešetrovania využívali všetci vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky preferenčné úvery.
(194)
Financovanie odvetvia fotovoltiky preto treba považovať za subvenciu.
(195)
Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú subvenciu.
e) Výpočet výšky subvencie
(196)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi sumou, ktorú spoločnosť zaplatí za štátny úver, a sumou, ktorú by spoločnosť zaplatila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by mohla získať na trhu.
(197)
Ako sa už vysvetlilo (odôvodnenie 190), vzhľadom na to, že úvery poskytované čínskymi bankami sú odrazom značných vládnych intervencií do bankového sektora a neodrážajú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej vyrátaná vhodná trhová referenčná hodnota. Okrem toho z dôvodu nedostatočnej spolupráce čínskej vlády Komisia určila vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu tiež na základe dostupných faktov.
(198)
Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty pre úvery v RMB sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislostiach, kde súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu a kde neexistujú žiadne spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a určovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné neposudzovať úverovú bonitu čínskych vývozcov na základe nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku, ktorá bude odrážať možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.
(199)
Rovnaká situácia platí aj pre úvery v cudzích menách. Ako referenčná hodnota boli použité podnikové dlhopisy s ratingom BB v príslušných denomináciách vydané počas obdobia prešetrovania.
(200)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti vysvetlené v odôvodneniach 138 až 140 Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe udeľovania úverov vyvážajúcim výrobcom. Napriek opakovanej žiadosti neboli uvedené informácie poskytnuté. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu a na všetky dostupné fakty a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného nariadenia sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne je udelená len najvyššia známka dlhopisov „neinvestičného stupňa“ (BB od spoločnosti Bloomberg) a uplatňovať primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej ľudovej banky. Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na úrokového diferenciálu vyjadreného ako percentuálny podiel a vynásobeného zostatkovou hodnotou úveru, t. j. úrokov nezaplatených počas obdobia prešetrovania. Táto hodnota sa potom rozpočítala podľa celkového obratu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(201)
Sadzba subvencie určená na základe tejto schémy počas obdobia prešetrovania pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky predstavuje:
Preferenčné úvery na politiky
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ČĽR a prepojené spoločnosti
1,14 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,61 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,25 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,92 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a prepojené spoločnosti
1,80 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,02 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,84 %
Jinko Solar Co Ltd a prepojené spoločnosti
0,85 %
3.4.1.2. Poskytovanie úverových liniek
a) Úvod
(202)
Navrhovateľ tvrdil, že čínske banky poskytujú čínskym vývozcom príslušného výrobku neprimerané úverové linky. Prešetrovaním sa potvrdilo, že skutočne všetky prešetrované spoločnosti získali rozsiahle úverové linky od čínskych bánk, ktoré boli vo väčšine prípadov poskytované bezplatne alebo za veľmi nízke poplatky. Za bežných trhových podmienok sa na takéto úverové linky vzťahujú výrazné záväzky a správne poplatky, ktoré umožňujú bankám nahradiť náklady a riziká.
b) Zistenia z prešetrovania
(203)
Správa panelu ES - Lietadlá potvrdila, že tieto úverové linky, nad rámec účinkov jednotlivých úverov, môžu byť potenciálnymi priamymi prevodmi prostriedkov podľa článku 3 ods.1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda finančnými príspevkami. Skupina zistila, že výhoda potenciálneho prevodu finančných prostriedkov vzniká zo samotnej existencie povinnosti uskutočňovať priamy prevod finančných prostriedkov. Skupina tiež zistila, že úverová linka sama o sebe môže poskytovať výhodu prijímajúcemu podniku, a preto je potenciálnym prevodom finančných prostriedkov odlišným od akýchkoľvek priamych prevodov finančných prostriedkov vo forme jednotlivých úverov (71).
(204)
Úverové linky poskytovali vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky rovnaké banky, ktoré poskytovali už uvedené preferenčné úvery. Ako sa už zistilo, tieto banky sú verejné orgány (odôvodnenia 158 až 166) alebo sú poverené a riadené čínskou vládou poskytovať preferenčné financovanie FV priemyselnému odvetviu (odôvodnenia 169 až 178).
(205)
Ako sa už vysvetlilo (odôvodnenia 158 až 185), čínsky trh narušujú zákony a postupy bánk v štátnom vlastníctve, a zistilo sa, že vo väčšine prípadov boli úverové linky poskytované bezplatne alebo za veľmi nízke poplatky. Za bežných trhových podmienok sa na takéto úverové linky vzťahujú výrazné záväzky a správne poplatky, ktoré umožňujú bankám nahradiť náklady a riziká.
(206)
Výšku výhody predstavujú poplatky bežne platné pre komerčné úverové linky poskytnuté spoločnostiam, od ktorých boli vo väčšine prípadov vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky oslobodení. Komisia použila poplatky vzťahujúce sa na úverovú linku poskytnutú jednému z vyvážajúcich výrobcov zahraničnou komerčnou bankou.
(207)
Podľa rozhodnutia č. 40 patrí fotovoltické priemyselné odvetvie do podporovanej kategórie. Rozhodnutie č. 40 je nariadením Štátnej rady ako najvyššieho správneho orgánu v ČĽR, a preto je právne záväzné pre ostatné verejné orgány, ako aj pre hospodárske subjekty. Rozhodnutie rozdeľuje priemyselné odvetvia na „podporované, obmedzené a vylúčené projekty“. Tento zákon je usmernením pre priemyselnú politiku a spolu s katalógom oblastí ukazuje, akým spôsobom čínska vláda uplatňuje politiku na stimuláciu a podporovanie skupín podnikov alebo odvetví, napríklad fotovoltiky/nového energetického odvetvia, ktoré je v katalógu oblastí zaradené do kategórie „podporované odvetvie“. Pokiaľ ide o počet odvetví uvedených v kategórii „podporované“, pripomína sa, že tieto odvetvia tvoria len určitú časť čínskeho hospodárstva. Okrem toho štatút „podporovaného odvetvia“ sa udeľuje len určitým činnostiam v rámci týchto podporovaných sektorov. V článku 17 rozhodnutia č. 40 sa takisto uvádza, že „podporovaným investičným projektom“ sa budú poskytovať osobitné výhody a stimuly, okrem iného prostredníctvom finančnej podpory. Na druhej strane sa v prípade „obmedzených a vylúčených projektov“ rozhodnutím č. 40 udeľuje štátnym orgánom právo priamo zasahovať na účely regulácie trhu. V článkoch 18 a 19 sa skutočne uvádza, že príslušný orgán zabraňuje finančným inštitúciám v poskytovaní úverov na takéto „obmedzené a vylúčené projekty“. Z uvedeného je zrejmé, že rozhodnutím č. 40 sa všetkým hospodárskym inštitúciám určujú záväzné pravidlá v podobe usmernení o stimulácii a podpore podporovaných odvetví, medzi ktoré patrí aj odvetvie fotovoltiky.
(208)
Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 172 a 192, čínska vláda adresuje preferenčné úvery, ktorého podstatnou časťou je poskytnutie úverovej linky, obmedzenému počtu priemyselných odvetví. Fotovoltický priemysel patrí do tejto skupiny odvetví a má výhodu z diskriminačných preferenčných úverov.
(209)
Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti je jasné, že orgány umožňujú finančným inštitúciám poskytovať preferenčné úverové linky len obmedzenému počtu priemyselných odvetví/spoločností, ktoré sú v súlade s príslušnými politikami čínskej vlády. Na základe dôkazov uvedených v dokumentácii a nespolupráce zo strany čínskej vlády v tejto záležitosti sa dospelo k záveru, že subvencie vo forme neprimeraných úverových liniek nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Okrem toho žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sa zakladajú na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
c) Záver
(210)
Prešetrovaním sa ukázalo, že všetky skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky mali výhodu z úverových liniek poskytovaných bezplatne alebo za sadzby nižšie ako trhové sadzby.
(211)
Poskytovanie takýchto úverových liniek fotovoltickému priemyselnému odvetviu by sa preto malo považovať za subvenciu.
(212)
Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť treba túto subvencia považovať za napadnuteľnú subvenciu.
d) Výpočet výšky subvencie
(213)
Poskytovanie úverových liniek bezplatne alebo za poplatky nižšie ako trhové poplatky sa považuje sa poskytovanie finančných služieb (článok 3 ods. 1 písm. a) bod iii) základného nariadenia) za cenu nižšiu, ako je primeraná cena. Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Vzhľadom na narušenia trhu opísané v odôvodneniach 158 až 185 primeranosť odmeny za finančné služby (v tomto prípade poskytnutie úverových liniek) sa nedala určiť vo vzťahu k prevládajúcim podmienkam na trhu v ČĽR. Preto podľa článku 6 písm. d) bod ii) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi sumou, ktorú spoločnosť zaplatí za poskytovanie úverových liniek čínskymi bankami, a sumou, ktorú by firma zaplatila za porovnateľnú komerčnú úverovú linku, ktorú by mohla získať na trhu. Úverové linky by mohli byť považované za potenciálny prevod peňažných prostriedkov podľa článku 3 ods. 1) písm. a) bod i) základného nariadenia.
(214)
Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky získal úverovú linku od banky, ktorej hlavné sídlo je zriadené v inej finančnej jurisdikcii ako ČĽR, a na túto úverovú linku sa vzťahovali záväzky a správne poplatky podľa bežnej praxe na svetových finančných trhoch. Hoci úverová linka bola poskytnutá čínskou pobočkou tejto banky, považuje sa za primeraný ekvivalent referenčnej hodnoty. Preto sa považovalo za vhodné použiť poplatky uplatňované na túto úverovú linku za referenčnú hodnotu v súlade s článkom 6 písm. d) bod ii) základného nariadenia.
(215)
Výška poplatkov používaných ako referenčná hodnota sa uplatnila pro rata k sume každej príslušnej úverovej linky, aby sa získala suma subvencie (mínus akékoľvek skutočne zaplatené poplatky). V prípadoch, kde doba trvania úverovej linky bola viac ako jeden rok, bola celková suma subvencie rozložená na celú dobu trvania úverovej linky a zodpovedajúca suma sa priradila k obdobiu prešetrovania.
(216)
Sadzba subvencie určená na základe tejto schémy počas obdobia prešetrovania pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky predstavuje:
Poskytovanie úverových liniek
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, a prepojené spoločnosti
1,97 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
2,14 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a prepojené spoločnosti
1,09 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
1,28 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,92 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,24 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,50 %
Jinko Solar Co Ltd a prepojené spoločnosti
2,59 %
3.4.1.3. Programy subvencovania vývozných úverov
(217)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nedostali počas obdobia prešetrovania žiadne výhody v rámci programu.
3.4.1.4. Vývozné záruky a poistenie pre ekologické technológie
a) Úvod
(218)
V podnete sa tvrdí, že spoločnosť China Export & Credit Insurance Corporation (ďalej len „Sinosure“) poskytuje výrobcom príslušného výrobku poistenie vývozných úverov za zvýhodnených podmienok, okrem iného prostredníctvom programu nazvaného „Zelený expres“. Podľa podnetu poistenie vývozných úverov, ktoré poskytuje Sinosure, nestačí pokryť ani dlhodobé náklady a straty tohto programu.
b) Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných faktov
(219)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 104 a 105, Komisia prostredníctvom dotazníka, písomného upozornenia na nedostatky a počas overovacej návštevy na mieste požiadala čínsku vládu a Sinosure o informácie, ktoré jej však čínska vláda ani Sinosure neposkytli.
(220)
Komisia požiadala o informácie týkajúce sa inštitucionálneho rámca a o príslušné dokumenty, ktorými sa riadi činnosť Sinosure ako oficiálneho štátneho poisťovateľa vývozných úverov. Čínska vláda poskytla iba spoločné oznámenie ministerstva obchodu a Sinosure z roku 2004, ale nepredložila rad ďalších príslušných dokumentov, napríklad tzv. Plán 840, uvedený v oznámení Štátnej rady z 27. mája 2009 (72).
(221)
Pri overovaní odpovedí na dotazník a prílohy 1 týkajúcej sa Sinosure sa Komisii nepodarilo získať viaceré dokumenty, ani overiť na mieste viaceré požadované informácie. Sinosure nepredložil najmä tieto informácie a dokumenty požadované Komisiou: a) účtovnú závierku za rok 2012, tvrdiac, že ešte nie je dostupná na internetovej stránke Sinosure, b) príslušnú dokumentáciu týkajúcu sa poistenia vývozných úverov dvoch spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky vrátane zmlúv, hodnotenia rizík, korešpondencie a dôkazov o zaplatení poistného, c) konkrétne informácie o členoch vrcholového vedenia vymenovaných Štátnou radou, d) dôkazy týkajúce sa informácií a výhod uvedených v spoločnom oznámení ministerstva obchodu a Sinosure z roku 2004, vrátane dôkazov o schválení obmedzení, o flexibilite sadzieb a znížení poistného v rámci plávajúceho rozpätia, e) dôkazy týkajúce sa dlhodobých prevádzkových nákladov a ziskov pri poisťovaní vývozných úverov, f) dôkazy o hodnotení situácie na trhu v odvetví fotovoltiky.
(222)
Komisii sa nepodarilo overiť ani viaceré informácie týkajúce sa činnosti Sinosure uvedené v odpovedi na dotazník, najmä odpovede týkajúce sa hodnotenia rizík, praxe určovania výšky poistnej sadzby a postupu podávania žiadostí a schvaľovania, pretože Sinosure odmietla hovoriť o konkrétnych zmluvách uzavretých so spolupracujúcimi vývozcami zaradenými do vzorky. Sinosure nebola schopná vysvetliť ani predložiť príslušné podklady v súvislosti s určitými nezrovnalosťami v číselných údajoch alebo v ďalších informáciách obsiahnutých v dotazníku a v odpovediach na písomné upozornenie na nedostatky, ktoré zistila Komisia.
(223)
Čínska vláda a Sinosure sa počas overovania na mieste a v liste čínskej vlády z 3. júna 2013 snažili odôvodniť toto odmietnutie spolupráce potrebou ochrany dôverných údajov. V tejto súvislosti z listu predchádzajúceho overovaniu a z následnej e-mailovej korešpondencie jednoznačne vyplýva, že Komisii ide o zmysluplné overovanie a že samozrejme prijme všetky potrebné opatrenia na ochranu dôverných informácií, ktoré jej budú poskytnuté alebo len predložené k nahliadnutiu, v súlade s jej zákonnou povinnosťou chrániť tieto informácie ustanovenou v príslušných prísnych pravidlách EÚ. Pokiaľ ide o dokumenty, ktoré sa Sinosure pokúsila predložiť až po ukončení overovania na mieste a ktoré Komisii neumožnila riadne overiť, nie je možné brať ich do úvahy, pretože boli špeciálne vyhotovené na účely prešetrovania a Komisia nemala možnosť overiť zdrojové dokumenty.
(224)
V dôsledku tohto odmietnutia spolupráce zo strany čínskej vlády a Sinosure Komisia nebola schopná overiť viaceré skutočnosti týkajúce sa poistného krytia vývozných úverov, ktoré Sinosure poskytovala spolupracujúcim výrobcom príslušného výrobku zaradeným do vzorky. Z tohto dôvodu sa niektoré zistenia Komisie zakladajú na informáciách dostupných v dokumentácii v súlade s článkom 28 základného nariadenia.
c) Sinosure je verejný orgán
(225)
Prešetrovaním sa zistilo, že Sinosure je verejný orgán v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia a príslušnej judikatúry WTO (73), pretože má vládnu právomoc, vykonáva ju alebo jej je vládna právomoc zverená. Čínska vláda predovšetkým vykonáva významnú kontrolu nad Sinosure (74) a Sinosure pri vykonávaní vládnych funkcií uplatňuje vládnu právomoc.
(226)
Komisia konštatuje, že činnosť Sinosure v oblasti poisťovania vývozných úverov je neoddeliteľnou súčasťou širšieho finančného sektora, v ktorom bolo zistené, že vládne intervencie priamo zasahujú do finančného trhu v ČĽR a narúšajú jeho normálne fungovanie (pozri odôvodnenia 185 a ďalšie).
(227)
Sinosure vykonáva vládne funkcie v rámci svojej úlohy ako jedinej oficiálnej inštitúcie na poisťovanie vývozných úverov v ČĽR. Má preto monopolné postavenie na trhu poisťovania vývozných úverov. Spoločnosť potvrdila, že tento trh nie je otvorený, hoci v ČĽR nepriamo pôsobia niektorí medzinárodní konkurenti.
(228)
Sinosure je v úplnom vlastníctve vlády, ktorá nad ním vykonáva finančnú kontrolu. Sinosure je výlučným vlastníctvom štátu a jeho 100-percentným vlastníkom je Štátna rada. Základný kapitál vo výške 4 mld. RMB pochádza z fondu rizikového kapitálu na poisťovanie vývozných úverov v súlade so rozpočtom štátnych financií. V roku 2011 ho štát navýšil o ďalších 20 mld. RMB prostredníctvom China Investment Corporation, čínskeho štátneho investičného fondu (75). V stanovách spoločnosti sa uvádza, že kompetentným orgánom pre obchodné činnosti spoločnosti je ministerstvo financií a že spoločnosť je povinná predkladať ministerstvu financií na preskúmanie a schválenie svoje finančné a účtovné výkazy a správu o rozpočte.
(229)
Pokiaľ ide o vládnu kontrolu, Sinosure ako spoločnosť vo výlučnom vlastníctve štátu nemá správnu radu. Pokiaľ ide o dozornú radu, všetci jej členovia sú vymenovaní Štátnou radou a vykonávajú svoje povinnosti v súlade s dočasným nariadením o dozornej rade významnej finančnej inštitúcie vo vlastníctve štátu. Vláda vymenuje aj vrcholové vedenie Sinosure. Z výročnej správy spoločnosti za rok 2011 vyplýva, že predseda Sinosure je tajomníkom výboru strany a že aj väčšinu vrcholového vedenia tvoria členovia výboru strany. Keďže Sinosure odmietol predložiť ďalšie informácie o vrcholovom vedení, možno konštatovať, že vedenie spoločnosti priamo reprezentuje vládu, ktorá priamo menuje členov dozornej rady a vrcholového vedenia. To znamená, že základe je Sinosure pod faktickou kontrolou čínskej vlády.
(230)
Skutočnosť, že Sinosure vykonáva vládne funkcie a politiku, je natoľko jednoznačná a zjavná, že možno konštatovať, že spoločnosť je priamym odrazom samotnej vlády. Výročná správa Sinosure za rok 2011 obsahuje v tejto súvislosti niekoľko vyhlásení, konkrétne: Sinosure „aktívne vykonávala politickú funkciu agentúry pre vývozné úvery … a dobre odštartovala prvý rok 12. ‚päťročného plánu‘“ (s. 4 výročnej správy za rok 2011); „ďalšia reforma spoločnosti posilnila politickú funkciu Sinosure ako agentúry pre vývozné úvery. Túto funkciu zdôraznila konferencia Ústredného výboru Komunistickej strany Čínskej ľudovej republiky o ekonomike, na ktorej boli jasne sformulované požiadavky na poistenie úverov, ktoré lemujú našu cestu rastu“ (s. 5 výročnej správy za rok 2011); „V roku 2011 Sinosure plnila stratégiu, rozhodnutia a opatrenia ústredného výboru KS ČĽR a Štátnej rady, ako aj politiku štátu v oblasti diplomacie, zahraničného obchodu, priemyslu a financií a zaznamenala rýchly rast“ (s. 11 výročnej správy za rok 2011); „Sinosure v plnom rozsahu vykonávala štátnu politiku ‚osobitného mechanizmu na financovanie poistenia vývozu veľkých kompletných zostáv zariadení‘ a plnila svoje povinnosti zadané štátom“ (s. 11 výročnej správy za rok 2011).
(231)
Inštitucionálny rámec a ďalšie dokumenty vydané čínskou vládou, na základe ktorých Sinosure vykonáva svoju činnosť, ďalej potvrdzujú, že spoločnosť plní funkciu verejného orgánu a je jej zverená právomoc vykonávať vládnu politiku. V roku 2004 ministerstvo obchodu a Sinosure vydali spoločné Oznámenie o vykonávaní stratégie na podporu obchodu prostredníctvom vedy a techniky formou využívania poistenia vývozných úverov (Shang Ji Fa [2004] č. 368 z 26. júla 2004), ktorým sa činnosť Sinosure stále riadi. Ciele tohto oznámenia zahŕňajú podporu vývozu vyspelých a nových technológií a výrobkov s vysokou pridanou hodnotou prostredníctvom ďalšieho využívania poistenia vývozných úverov. V oznámení sa spoločnosti Sinosure výslovne nariaďuje, aby podporovala kľúčové vývozné odvetvia uvedené v katalógu čínskych výrobkov vyspelých a nových technológií z roku 2006. Medzi oprávnené výrobky v tomto katalógu patria „solárne články a moduly“, ktoré preto možno považovať za výrobky, ktoré priamo podporuje Sinosure. V oznámení sa uvádzajú nasledujúce výhody: „zelený kanál“, t. j. osobitná podpora pre výrobky uvedené v katalógu, ktorá by mala byť schválená do piatich dní v prípade, že sú splnené zmluvné podmienky a že bolo schválené obmedzenie týkajúce sa prioritného poistenia; rýchlosť vyrovnania nároku do troch mesiacov od uplatnenia nároku; flexibilita sadzby, ktorú predstavuje najvyššie možné zníženie sadzby poistného v rámci plávajúceho rozpätia Sinosure. V oznámení sa predpokladá aj prijatie ďalších opatrení na podporu výrobkov uvedených v katalógu zo strany regionálnych a miestnych orgánov zodpovedných za obchod. Oznámenie ukladá Sinosure povinnosť zaviesť model upisovania na základe potrieb štátnej priemyselnej politiky a charakteristík vývozu výrobkov vyspelých alebo nových technológií a podporovať odvetvia inovácií a výskumu a vývoja osobitne podporované štátom.
(232)
Komisii sú známe aj ďalšie dokumenty ukazujúce, že Sinosure priamo vykonáva vládnu politiku, ktorá okrem iného zvýhodňuje vyvážajúcich výrobcov. Tzv. Plán 840 je podrobne opísaný v oznámení Štátnej rady z 27. mája 2009 (76). Tento názov je odvodený od sumy 84 mld. USD určenej na poistenie vývozu. Plán je jedným zo šiestich opatrení prijatých Štátnou radou v roku 2009 na stabilizáciu vývozného dopytu v súvislosti s globálnou krízou a následným nárastom dopytu po poistení vývozných úverov. K týmto šiestim opatreniam patrí najmä lepšie poistné pokrytie vývozných úverov, poskytnutie krátkodobého poistenia vývozných úverov vo výške do 84 mld. USD v roku 2009 a zníženie sadzby poistného. Ako jediná politická inštitúcia poskytujúca poistenie vývozných úverov je za vykonávateľa plánu určená Sinosure. Pokiaľ ide o zníženie sadzby poistného, spoločnosti Sinosure bola uložená povinnosť zabezpečiť zníženie priemernej sadzby krátkodobého poistenia vývozných úverov o 30 % v porovnaní s celkovou priemernou sadzbou v roku 2008.
(233)
V Oznámení o otázkach súvisiacich so zavedením osobitného mechanizmu na financovanie poistenia vývozu veľkých kompletných zostáv zariadení, ktoré spoločne vydali ministerstva obchodu a ministerstva financií z 22. júna 2009, bol zahrnutý tzv. Plán 421. Aj tento plán je dôležitým krokom na podporu čínskej politiky „going out“ v reakcii na globálnu finančnú krízu z roku 2009; plán poskytuje 42,1 mld. USD na financovanie poistenia na podporu vývozu veľkých kompletných zostáv zariadení. Toto financovanie mali spravovať a poskytovať spoločnosť Sinosure a niektoré ďalšie finančné inštitúcie. Podniky, na ktoré sa vzťahuje tento dokument, môžu využívať preferenčné finančné opatrenia vrátane poistenia vývozných úverov. V dôsledku odmietnutia spolupráce čínskou vládou Komisia nebola schopná získať ďalšie podrobné údaje o realizácii tohto oznámenia. Pre absenciu dôkazov o opaku má Komisia dôvod domnievať sa, že tento dokument sa vzťahuje aj na fotovoltické zariadenia a odvetvie fotovoltiky.
(234)
O vládnej podpore pre poskytovanie krátkodobého poistenia vývozných úverov svedčia aj ďalšie dva dokumenty týkajúce sa zvýšenej finančnej podpory strategických rozvíjajúcich sa odvetví. V oznámení Štátnej rady o zdokonaľovaní a rozvoji zo strany Štátnej rady pri rozmachu nových odvetví strategického významu, Guo Fa [2010] č. 32 z 18. 10. 2010, sa v odseku 7 písm. C nabádajú finančné inštitúcie, aby zvýšili finančnú podporu. Vykonávacie pokyny pre rozvoj strategických rozvíjajúcich sa odvetví, ktoré vydali spoločne všetky zodpovedné ministerstvá (t. j. Národná komisia pre rozvoj a reformy (NKRR), ministerstvo obchodu, ministerstvo vedy, ministerstvo priemyslu a informačných technológií, ministerstvo ochrany životného prostredia, ministerstvo financií, štátna správa daní, všeobecná colná správa, všeobecná správa kontroly kvality, úrad pre dohľad nad duševným vlastníctvom), Guo Fa [2011] č. 310 z 21. októbra 2011, v odseku (Xxvii) tiež výslovne odkazujú na aktívnu podporu, okrem iného formou poistenia vývozných úverov pre strategické rozvíjajúce sa odvetvia. Tieto strategické rozvíjajúce sa odvetvia sa zameriavajú na výrobky, technológie a služby pre rozvoj medzinárodného trhu, letecký priemysel, výrobu špičkových zariadení, veľké množstvá alebo stimulujú domáce patentované technológie a štandardné vývozné strategické rozvíjajúce sa priemyselné výrobky. Pre nedostatok dôkazov svedčiacich o opaku sa možno odôvodnene domnievať, že aj príslušný výrobok a vývozcovia zaradení do vzorky spadajú pod označenie „strategické rozvíjajúce sa odvetvia“ a majú nárok na s tým súvisiace výhody.
(235)
Na základe uvedených informácií Komisia konštatuje, že Sinosure je verejným orgánom, pretože jej bola zverená vládna právomoc vykonávať vládnu politiku, je fakticky pod kontrolou vlády a vykonáva vládne funkcie.
d) Právny základ
(236)
Právnym základom tohto programu sú: Oznámenie o implementácii stratégie na podporu obchodu prostredníctvom vedy a techniky formou využívania poistenia vývozných úverov (Shang Ji Fa [2004] č. 368), ktoré vydali spoločne ministerstvo obchodu a Sinosure; katalóg vývozov čínskych výrobkov vyspelých a nových technológií z roku 2006, tzv. Plán 840 obsiahnutý v oznámení Štátnej rady z 27. mája 2009, tzv. Plán 421 obsiahnutý v Oznámení o otázkach súvisiacich so zavedením osobitného mechanizmu na financovanie poistenia vývozu veľkých kompletných zostáv zariadení vydanom spoločne ministerstvom obchodu a ministerstvom financií 22. júna 2009, oznámení o zdokonaľovaní a rozvoji zo strany Štátnej rady pri rozmachu nových odvetví strategického významu (Guo Fa [2010] č. 32 z 18. októbra 2010), vydané Štátnou radou a vykonávacie pokyny k oznámeniu (Guo Fa [2011] č. 310 z 21. októbra 2011).
e) Zistenia z prešetrovania
(237)
Keďže Sinosure je verejným orgánom, ktorému boli zverené vládne právomoci a ktorý vykonáva vládne zákony a plány, poskytovanie poistenia vývozných úverov výrobcom príslušného výrobku je finančným príspevkom vo forme potenciálneho priameho prevodu prostriedkov zo strany vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.
(238)
Pokiaľ ide o refundáciu časti poistného zaplateného vyvážajúcimi výrobcami, ktorú poskytujú miestne orgány, aj v tomto prípade ide o priamy prevod prostriedkov formou grantu podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia.
(239)
Výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. c) základného nariadenia existuje v rozsahu, v ktorom Sinosure poskytuje poistné krytie vývozných úverov za výhodnejších podmienok, než aké by príjemca bežne dostal na trhu, alebo že poskytuje poistné krytie, ktoré by inak na trhu vôbec nebolo k dispozícii. Ďalšou výhodou pre vyvážajúceho výrobcu je v zmysle článku 3 ods. 2 hotovostná refundácia časti poistného, ktorú spoločnosti Sinosure poskytujú niektoré miestne orgány v miestach, v ktorých majú sídlo niektorí vyvážajúci výrobcovia.
(240)
V oznámení z roku 2004 sa uvádza celá škála výhod, ktoré Sinosure a/alebo miestne orgány poskytovali podnikom, na ktoré sa vzťahoval katalóg z roku 2006, a ktoré spĺňali požiadavky štátnej politiky. Z prešetrovania vyplynulo, že poistné zmluvy uzavreté medzi Sinosure a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a refundácia časti poistného poskytovaná miestnymi orgánmi v plnej miere zodpovedajú takýmto výhodám. Výhody poskytované v rámci programu „Zelený expres“ pozostávajú zo zjednodušenia a urýchlenia postupu pri poskytovaní krytia a vyrovnávania nárokov vďaka rýchlemu ohodnoteniu škody a následnej urýchlenej platby klientovi.
(241)
Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že opatrenia prijaté v súvislosti s finančnou krízou v roku 2009, podrobne opísané v pláne 840 a pláne 421, a následné opatrenia prijaté v roku 2011 v prospech strategických rozvíjajúcich sa odvetví poskytli vyvážajúcim výrobcom značné výhody. Tieto opatrenia zvýšili dostupnosť poistného krytia a ďalej znížili poistnú sadzbu účtovanú spoločnosťou Sinosure, a to aj napriek zložitej ekonomickej situácii a výrazne vyššiemu riziku Sinosure pri poskytovaní poistného krytia, a sú v plnej miere premietnuté do poistného krytia, ktoré Sinosure poskytuje vyvážajúcim výrobcom. Z prešetrovania vyplynulo najmä to, že podmienky a poistné sadzby účtované počas príslušného obdobia prešetrovania zostali v podstate rovnaké alebo sa zlepšili, a to aj napriek nárastu pohľadávok z titulu omeškania, ktoré vyplatila Sinosure, a výrazne horšej situácii v odvetví fotovoltiky.
(242)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, Komisia v prvom rade zisťovala, do akej miery pokrývali sadzby poistného Sinosure náklady na krátkodobé poistenie vývozných úverov. Sinosure argumentovala na základe písmena j) Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach: podľa článku 3 ods. 1 písm. a) tejto dohody sa za „zakázanú“ subvenciu vývozu považujú programy pre vývozné úverové záruky za zvýhodnené sadzby, ktoré nie sú primerané na pokrytie dlhodobých prevádzkových nákladov a strát týchto opatrení. Sinosure vo svojej odpovedi na dotazník jednoducho odkazovala na zisky a straty dosiahnuté za posledných päť rokov a konštatovala, že keďže v rámci tohto obdobia dosiahol celkový zisk, poskytovanie krátkodobého poistenia vývozných úverov vyvážajúcim výrobcom nie je subvenciou podľa dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Ako sa už vysvetlilo (pozri odôvodnenia 221 a 222), Komisia požiadala Sinosure o poskytnutie konkrétnych informácií a dôkazov týkajúcich sa dlhodobej ziskovosti aktivít spoločnosti v oblasti poistenia vývozných úverov, vrátane príjmov z poistného a prevádzkových nákladov a strát programu v súlade s dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Počas overovacej návštevy na mieste však Sinosure požadované dokumenty a dôkazy nepredložila a odkazovala na všeobecné údaje o ziskovosti uvedené v auditovaných výročných správach spoločnosti.
(243)
Komisia konštatuje, že aj keby sa jednoducho spoľahla na výročné správy Sinosure bez možnosti overiť si číselné údaje a skutočnosti uvedené v týchto správach, nemohla by urobiť záver, že divízia spoločnosti Sinosure pre poistenie vývozných úverov -zodpovedajúca „programu“ uvedenému v písmene j) - dosahovala dlhodobý zisk. Popri poisťovaní vývozných úverov Sinosure vykonáva rad ďalších činností, pričom číselné a ďalšie údaje uvádzané vo výročnej správe sú konsolidovanými údajmi pre všetky tieto činnosti; správa neobsahuje presný rozpis jednotlivých činností. Na základe niektorých výročných správ (nie však z posledného obdobia) možno usúdiť, že krátkodobé poistenie vývozných úverov je zďaleka najdôležitejšou činnosťou Sinosure, ale presné percentuálne podiely jednotlivých činností nie sú k dispozícii. Pretože Sinosure odmietla poskytnúť požadované informácie a dôkazy o tejto konkrétnej činnosti, potrebné na vykonanie analýzy „programu“ podľa písmena j) prílohy 1 k dohode WTO o subvenciách, Komisia musí svoje zistenia zakladať na dostupnej písomnej dokumentácii.
(244)
Komisia na úvod konštatuje, že podľa článku 11 stanov spoločnosti Sinosure pracuje s vyrovnaným rozpočtom. Inými slovami, podľa stanov Sinosure cieľom spoločnosti nie je maximalizácia zisku, ale len vyrovnané hospodárenie v súlade s funkciou jediného oficiálneho poisťovateľa vývozných úverov v ČĽR. Ako sa už vysvetlilo, z písomnej dokumentácie vyplýva, že právne a politické prostredie, v ktorom pôsobí Sinosure, vyžaduje od spoločnosti, aby pri plnení svojho mandátu verejnej politiky vykonávala vládnu politiku a plány. V rámci vybraných odvetví a podnikov osobitne podporovaných štátom mali vyvážajúci výrobcovia plný prístup k poisteniu vývozných úverov poskytovanému spoločnosťou Sinosure za preferenčnú sadzbu, a to dokonca aj v čase po vypuknutí globálnej krízy v roku 2009, keď aj odvetvie fotovoltiky postihla nebývalá kríza, vrátane obdobia prešetrovania. Sinosure tak odvetviu fotovoltiky poskytuje poistné krytie bez obmedzenia za extrémne nízke poistné sadzby, ktoré neodrážajú skutočné riziko vzniknuté pri poisťovaní vývozov v tomto odvetví. Na základe všetkých týchto zdokumentovaných informácií bolo možné ihneď konštatovať, že nie je možné vylúčiť predpoklad, že poistné sadzby účtované spoločnosťou Sinosure pravdepodobne nie sú dostatočné na to, aby pokryli jej dlhodobé operácie; v skutočnosti sa tento predpoklad javí byť pravdepodobný.
(245)
Vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany Sinosure Komisia posudzovala aj ďalšie informácie, ktoré podporujú tento záver. Už aj z verejne dostupných dôkazov jasne vyplýva, že Sinosure fakticky vyvíja činnosť v podmienkach dlhodobých prevádzkových strát (77). Komisia analyzovala aj príslušné číselné údaje z výkazu ziskov a strát vo výročných správach Sinosure za roky 2006 až 2011, ktoré Sinosure predložila na zdôvodnenie údajov o ziskovosti uvedených v odpovedi na dotazník. Z týchto číselných údajov vyplýva, že Sinosure zahrnula významnú dlhodobú prevádzkovú stratu z jeho kombinovaných poisťovacích aktivít, ktoré nezahŕňajú príjmy z investícií a ďalšie príjmy. Konkrétnejšie, v období 2006 až 2011 sa v každom jednotlivom roku (s jedinou výnimkou roku 2010) splatené pohľadávky (takmer) rovnali alebo (podstatne) prevyšovali čisté poistné, ktoré Sinosure vybrala. Keď sa od čistého poistného odpočítajú aj prevádzkové náklady a náklady na provízie, výsledkom je ešte výraznejšia strata. Z číselných údajov vyplýva, že napriek miernemu zisku v roku 2010 sa počas celého obdobia v poistných operáciách zaznamenala významná prevádzková strata. Z výročnej správy je zrejmé, že na celkových príjmoch Sinosure sa významným spôsobom podieľajú investičné a ďalšie príjmy, ktoré nie sú relevantné na posúdenie rentabilnosti programu poistenia vývozných úverov.
Keďže krátkodobé poistenie vývozných úverov tvorí prevažnú časť podnikateľskej činnosti Sinosure, pri absencii dôkazov o opaku Komisia dospela k záveru, že Sinosure vo svojom programe poisťovania vývozných úverov dosahuje významnú dlhodobú stratu. Vzhľadom na stratu dosahovanú v programe poisťovania vývozných úverov Sinosure sa existencia výhody určuje na základe porovnania poistnej sadzby platenej vyvážajúcimi výrobcami so sadzbami, ktoré sú k dispozícii na trhu. Sinosure je jediným oficiálnym poisťovateľom vývozných úverov, a preto má úplnú kontrolu nad domácim trhom. Keďže v ČĽR pre tieto nástroje neexistujú žiadne komerčné referenčné hodnoty a vzhľadom na deformáciu finančného trhu v ČĽR v dôsledku vládnych intervencií, je odôvodnené použiť referenčné hodnoty z iných krajín, t. j. poistné sadzby účtované na bežnom trhu. Zistilo sa tak, ako sa uvádza v časti o výpočte výšky subvencie, že poistné sadzby sú nižšie ako trhové sadzby a že výhoda sa naozaj poskytuje.
(246)
Uvedené subvencie sú podmienené uskutočnením vývozu v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože bez vývozu ich nie je možné získať. Okrem toho sú aj špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože prístup k nim je obmedzený len na určité podniky. Solárne články a moduly sa výslovne uvádzajú v katalógu výrobkov vyspelých a nových technológií z roku 2006, čo je podmienkou na poskytnutie preferenčného zaobchádzania uvedeného v oznámení z roku 2004. Okrem toho jedným z hlavných cieľov Sinosure je vykonávať štátnu politiku a plány, vrátane 12. päťročného plánu pre odvetvie fotovoltiky. Aj v Pláne 840 a Pláne 421 sa zvýhodňuje odvetvie fotovoltiky ako jedno z odvetví vymedzených v týchto plánoch (pozri odôvodnenia 232 a 233). Odvetvie fotovoltiky sa považuje aj za jedno z podporovaných odvetví podľa rozhodnutia č. 40 a ďalších plánovacích dokumentov a právnych predpisov (pozri odôvodnenia 207 a 208). Toto odvetvie patrí aj do kategórie „strategických a rozvíjajúcich sa odvetví“, ktoré požívajú mnohé výhody v súlade s politikou vlády (pozri odôvodnenie 102). Väčšina vyvážajúcich výrobcov má zároveň formálne postavenie podnikov s vyspelými a novými technológiami, vďaka ktorému sa im poskytujú viaceré výhody v rámci zvýhodňujúcich vládnych politík.
(247)
Je teda zrejmé, že výhody poskytované zo strany Sinosure alebo miestnych orgánov refundujúcich časť poistného nie sú k dispozícii pre všetky priemyselné odvetvia a všetky podniky, ale sú obmedzené iba na tie odvetvia a podniky, ktoré spĺňajú osobitné kritériá politiky poskytovania vládnej podpory a s ňou súvisiacich dokumentov. Komisia konštatuje, že výhody, ktoré výrobcom príslušného výrobku poskytuje Sinosure a/alebo miestne orgány, sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Okrem toho, keďže neexistovali žiadne dôkazy naznačujúce, že subvencie sú založené na objektívnych kritériách alebo podmienkach v zmysle článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, výhoda je špecifická aj v tomto ohľade.
f) Záver
(248)
Z prešetrovania vyplynulo, že počas obdobia prešetrovania využívalo výhody formou poistenia vývozných úverov spoločnosťou Sinosure šesť skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(249)
Poistenie vývozných úverov, ktoré odvetviu fotovoltiky poskytuje Sinosure, sa má považovať za subvenciu v rozsahu, v akom sú poistné sadzby nižšie ako trhové sadzby.
(250)
Vzhľadom na existenciu finančného príspevku zvýhodňujúceho vyvážajúcich výrobcov a špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú subvenciu.
g) Výpočet výšky subvencie
(251)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Výpočet výhody je podobný ako v prípade záruk za úvery. Podľa článku 6 písm. c) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi výškou poistnej sadzby, ktorú podnik platí za krátkodobé poistenie poskytované spoločnosťou Sinosure, a výškou poistnej sadzby, ktorú by podnik zaplatil za porovnateľné poistenie vývozných úverov dostupné na trhu.
(252)
Keďže krátkodobé poistenie vývozných úverov, ktoré poskytuje Sinosure, je výsledkom vládnych politických cieľov, a keďže Sinosure má na domácom trhu monopolné postavenie vďaka svojej funkcii jediného oficiálneho poisťovateľa vývozných úverov, pomocou metódy opísanej ďalej v texte bola vytvorená vhodná trhová referenčná hodnota. Okrem toho z dôvodu odmietnutia spolupráce čínskej vlády a Sinosure sa Komisia pri určovaní vhodnej trhovej sadzby poistenia poskytovaného výrobcom fotovoltiky uchýlila aj k dostupným faktom.
(253)
Podľa názoru Komisie sú najvhodnejšou referenčnou hodnotou, pre ktorú sú ľahko dostupné informácie, poistné sadzby uplatňované bankou Export Import Bank (ďalej len „EXIM banka“) Spojených štátov amerických. Podľa verejne dostupných informácií (78) je EXIM banka oficiálnou agentúrou na poskytovanie vývozných úverov federálnej vlády USA a je z finančného hľadiska sebestačná. Medzi činnosti EXIM banky patrí poistenie vývozných úverov a ďalšie aktivity, ako je napríklad poskytovanie záruk za prevádzkový kapitál a záruk za úvery (financovanie odberateľov). Jej poslaním je vytvárať a podporovať tvorbu pracovných miest v USA podporou amerického vývozu zahraničným odberateľom. EXIM banke udelil licenciu štátnej korporácie Kongres Spojených štátov amerických. Banka má teda veľa podobných prvkov so Sinosure a považuje sa za vhodnú referenčnú inštitúciu.
(254)
Referenčná poistná sadzba bola vypočítaná s ohľadom na poplatky reálne účtované pri vývoze do krajín OECD za poistenie celého obratu s 90-percentným krytím poistnej sumy a trvaním 120 dní. Skutočná poistná sadzba predstavuje medián priemeru piatich rôznych kategórií zahraničných odberateľov v závislosti od ich solventnosti a rizika neplatenia. Je to najbližšia dostupná referenčná hodnota na výpočet poistnej sadzby, akú by výrobcovia príslušného výrobku museli platiť na trhu.
(255)
Výška výhody bola vypočítaná na základe informácií poskytnutých čínskou vládou a vzťahuje sa na sumy pokryté poistením vývozných úverov poskytovaným spoločnosťou Sinosure a na poplatky zaplatené za toto poistenie počas obdobia prešetrovania. Informácie týkajúce sa Sinosure poskytnuté spolupracujúcimi spoločnosťami sa nepoužili, pretože údaje čínskej vlády boli jednoznačne úplnejšie (napr. nie všetky spoločnosti uviedli svoju poistnú zmluvu so Sinosure v odpovedi na dotazník alebo počas overovania na mieste).
(256)
Pokiaľ ide o spätné preplatenie časti poistného miestnymi orgánmi, výhoda sa počítala ako miera náhrady a grantov poskytnutých spoločnostiam zaradeným do vzorky počas obdobia prešetrovania.
(257)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Vývozné záruky a poistenie
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,58 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,95 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. Solar Group a prepojené spoločnosti
0,71 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,50 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,39 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,00 %
3.4.1.5. Výhody v podobe poskytnutia prístupu k tzv. „offshore holdingovým spoločnostiam“ a splatenia úverov vládou
(258)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania na základe programu žiadne takéto výhody.
3.4.2. Grantové programy
3.4.2.1. Fond na výskum a vývoj výrobkov učených na vývoz
(259)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania žiadne výhody v rámci tohto programu..
3.4.2.2. Subvencie na vývoj tzv. „Famous Brands“ a programu „China World Top Brands“
(260)
Komisia zistila, že niektorí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky počas obdobia prešetrovania tieto programy využili. Avšak vzhľadom na nízky objem získaných výhod a ich zanedbateľný vplyv na subvenčné rozpätie Komisia nepovažovala za potrebné analyzovať, či sú programy napadnuteľné.
3.4.2.3. Fondy pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong
(261)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania žiadne výhody v rámci tohto programu.
3.4.2.4. Demonštračný program Golden Sun
a) Úvod
(262)
V podnete sa tvrdilo, že výrobcom príslušného výrobku sa poskytovala subvencia v rámci programu Golden Sun Demonstration Programme (ďalej len „Golden Sun“), ktorý čínska vláda zaviedla v júli 2009. Podnet obsahoval jasné dôkazy o tom, že štyria z vývozcov zaradených do vzorky dostali v rámci tohto programu priame subvencie na príslušný výrobok. Okrem toho sa ukázalo, že jeden z vývozcov zaradených do vzorky bol vybraný ako dodávateľ príslušného výrobku v súvislosti so 70 % celkovej kapacity zriadenej prevádzkovateľmi projektu (t. j. spoločnosťami vyrábajúcimi a predávajúcimi elektrinu vyrobenú pomocou fotovoltických systémov) v roku 2011. Podnet obsahoval aj informácie, z ktorých vyplýva, že financovanie v rámci programu Golden Sun nebolo prevádzkovateľom projektu udelené transparentným a konkurenčným spôsobom.
b) Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných faktov
(263)
Komisia požiadala čínsku vládu o informácie týkajúce sa programu Golden Sun v dotazníku, v písomnom upozornení na nedostatky a počas overovacej návštevy na mieste a ako sa podrobnejšie uvádza v odôvodneniach 104 a 105, čínska vláda jej tieto informácie neposkytla.
(264)
Pokiaľ ide o informácie požadované v dotazníku a v písomnom upozornení na nedostatky, čínska vláda trvá na tom, že tento grantový program nie je určený pre výrobcov príslušného výrobku. Z tohto dôvodu čínska vláda neposkytla odpovede na viaceré otázky týkajúce sa programu a výhod pre výrobcov príslušného výrobku a v odpovedi uviedla „neuplatňuje sa“. Čínska vláda nepredložila ani všetky príslušné zákony, predpisy, správne usmernenia a iné dokumenty požadované v dotazníku a obmedzila sa len na poskytnutie hlavného právneho základu.
(265)
Na začiatku overovacieho stretnutia k programu Golden Sun Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie všetkých príloh k už poskytnutému hlavnému právnemu základu a o odpoveď na otázku, či má v úmysle predložiť ďalšie oficiálne dokumenty týkajúce sa programu. Čínska vláda požadované prílohy predložila, ale odpovedala, že nemá v úmysle poskytnúť žiadne ďalšie dokumenty. Komisia potom čínskej vláde ukázala rozpočtový dokument týkajúci sa konkrétnych financovaných projektov a zodpovedajúcich finančných prostriedkov pridelených v rámci tohto programu, vydaný ministerstvom financií (ďalej len „MF“), ktorý jej poskytli spolupracujúci vývozcovia (dokument MF č. 965 [2010] z 2. decembra 2010). Z dodatkov k tomuto dokumentu vyplýva, že jeden z vývozcov zaradených do vzorky dostal značné finančné príspevky na svoje projekty v rámci programu Golden Sun a takisto ako dodávateľ oprávneného zariadenia v rámci viacerých projektov financovaných z programu Golden Sun. Zástupcovia ministerstva financií prítomní na overovacom stretnutí vedeli o existencii týchto dokumentov a Komisia ich požiadala, aby poskytli všetky podobné rozpočtové dokumenty vydané ministerstvom financií v rokoch realizácie programu Golden Sun. Hoci zástupcovia ministerstva financií v zásade súhlasili s tým, že tieto dokumenty Komisii poskytnú, nikdy sa tak nestalo.
(266)
Komisia ukázala zástupcom ministerstva obchodu aj rozpočtové dokumenty týkajúce sa programu Golden Sun, vydané miestnym finančným orgánom provincie a obce, ktoré Komisii poskytol jeden spolupracujúci vývozca, a požiadala čínsku vládu o predloženie relevantných podobných dokumentov týkajúcich sa programu (t. j. dokumentov vydaných na úrovni provincie alebo obce). Čínska vláda odpovedala, že takéto dokumenty nemá, nakoľko sa týkajú provincií a/alebo obcí, a nemôže ich teda poskytnúť.
(267)
Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda opätovne potvrdila stanovisko, že program Golden Sun nie je určený pre výrobcov príslušného výrobku, a vysvetlila, že ak výrobcovia aj využívali tento program, robili tak ako prevádzkovatelia projektov, a nie ako výrobcovia solárnych panelov, pretože subvencie z tohto programu môžu získať len prevádzkovatelia projektov. V liste sa takisto tvrdí, že Komisia požiadala len o tri konkrétne uvedené dokumenty, ktoré čínska vláda predložila. Toto tvrdenie je nesprávne, keďže Komisia pri overovaní požiadala o konkrétne rozpočtové dokumenty vydané ministerstvom financií (takisto výslovne uvedených v liste Komisie z 23. mája 2013) a miestnymi orgánmi v sídle vyvážajúcich výrobcov (odkazujúc na konkrétne dokumenty predložené vyvážajúcimi výrobcami), ktoré sa čínska vláda rozhodla neposkytnúť.
(268)
Komisia požiadala aj o konkrétne informácie týkajúce sa platieb z programu Golden Sun, poskytnutých jednému zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky, ktorý dodával príslušný výrobok a platby dostával priamo od vlády. Ani v tomto prípade nebola čínska vláda počas overovacej návštevy schopná vysvetliť situáciu a poskytnúť podrobné údaje; skontaktovala sa len s právnikom spoločnosti, ktorý údajne vysvetlil, že situáciu si s pracovníkmi Komisie vyjasnili počas overovacej návštevy, čo nebola celkom pravda. Ďalšie podrobné údaje o tejto situácii sa uvádzajú ďalej v texte v odôvodneniach 276 - 278. Ako sa podrobnejšie uvádza v odôvodneniach 275 - 278, prešetrovaním sa zistilo, že spolupracujúci výrobcovia zaradení do vzorky skutočne využívali granty poskytované v rámci programu Golden Sun, a to aj na dodávky príslušného výrobku. Stanovisko čínskej vlády, že tento program nezvýhodňuje výrobu príslušného výrobku, je preto nepochybne v rozpore s dôkazmi a faktami overenými v rámci prešetrovania.
(269)
Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády nemala Komisia možnosť overiť niekoľko zásadných aspektov programu Golden Sun a reálnych výhod poskytovaných výrobcom príslušného výrobku. Okrem toho ani predtým sa od čínskej vlády nepodarilo dostať všetky vyžiadané príslušné dokumenty, najmä rozpočtové dokumenty o prostriedkoch pridelených ministerstvom financií na realizáciu programu Golden Sun. Niektoré zistenia z prešetrovania sa preto zakladajú na najlepších možných faktoch dostupných v dokumentácii v súlade s článkom 28 základného nariadenia.
c) Právny základ
(270)
Hlavným právnym základom je Oznámenie týkajúce sa vykonávania demonštračného programu Golden Sun zo 16. júla 2009 a pripojené Dočasné opatrenia pre správu fondu finančnej pomoci demonštračného programu Golden Sun, dok. CaiJian č. 397 [2009] vydané ministerstvom financií, ministerstvom pre vedu a Národnou radou pre energetiku; obežník týkajúci sa úspešného prevodu prostriedkov na demonštračný program Golden Sun, dok. č. 718 [2009]; obežník týkajúci sa úspešného plnenia demonštračného programu Golden Sun 2010, dok. č. 622 [2010]; obežník o pokynoch týkajúcich sa rozpočtových ukazovateľov finančných subvencií na stavebné náklady v demonštračných programoch Golden Sun 2010, dok. č. 965 [2010] z 2. decembra 2010 vydaný ministerstvom financií; obežník týkajúci sa rozdelenia rozpočtového cieľa pre daňovú dotáciu vyčlenenú na programy Golden Sun 2011, JCJ dok. č. 336 z 1. septembra 2011 vydaný finančným orgánom provincie Hebei; obežník týkajúci sa rozdelenia rozpočtového cieľa pre daňovú dotáciu vyčlenenú na programy Golden Sun 2011, HCJ dok. č. 135 z 8. novembra 2011 vydaný Mestským finančným úradom v Hengshui.
d) Zistenia z prešetrovania
(271)
Program Golden Sun bol zriadený v roku 2009 na podporu technologického pokroku a postupného rozvoja odvetvia distribuovaných solárnych fotovoltických systémov. Zodpovednými orgánmi za program na ústrednej úrovni sú ministerstvo financií, ministerstvo vedy a Národná rada pre energetiku. V oznámení o vykonávaní programu Golden Sun sa uvádzajú viaceré kritériá oprávnenosti na získanie finančných prostriedkov z programu, vrátane týchto kritérií: a) podniky musia byť zahrnuté do plánu implementácie demonštračného projektu Golden Sun na miestnej úrovni, b) musia mať inštalovanú kapacitu najmenej 300 kWh, c) obdobie výstavby nesmie presiahnuť jeden rok a obdobie prevádzky nesmie byť kratšie ako dvadsať rokov; d) majitelia fotovoltických projektov musia vlastniť aktíva v hodnote najmenej 100 mil. RMB a kapitál vo výške najmenej 30 % investičných nákladov, e) výrobcovia integrovaného systému a kľúčových zariadení používaných na produkciu fotovoltickej energie by sa mali vyberať prostredníctvom verejného obstarávania. Na oprávnené projekty môže vláda poskytnúť až do 50 % celkových investičných nákladov, pričom pre majiteľov projektov nachádzajúcich sa v odľahlých oblastiach bez prístupu k elektrickej sieti sa tento strop zvyšuje až na 70 %.
(272)
Postupuje sa tak, že podniky uchádzajúce sa o finančné prostriedky z programu musia predložiť žiadosť a sprievodnú dokumentáciu príslušnému vládnemu orgánu. Finančné, technologické a energetické orgány na úrovni provincie, ktoré sú zodpovedné za organizáciu programu, následne predložia spoločnú súhrnnú správu ministerstvu financií, ministerstvu vedy a Národnej rade pre energetiku, t. j. orgánom zodpovedným za posudzovanie projektov z provincií, so zreteľom na technické programy, podmienky výstavby, financovania a všetkých ďalších aspektov. Po definitívnom schválení vládou ministerstvo financií pridelí finančné prostriedky priamo majiteľovi projektu a vedie evidenciu schválených a vyplatených prostriedkov.
(273)
V praxi predkladali prevádzkovatelia projektov žiadosti o financovanie vláde po uzatvorení zmluvy s dodávateľom/dodávateľmi oprávnených FV zariadení (t. j. konkrétne príslušného výrobku). Podľa príslušných právnych predpisov sa títo dodávatelia oprávnených FV zariadení vyberajú prostredníctvom ponukového konania. Čínska vláda napriek tomu neobjasnila, ako vykonáva svoje právomoci pri výbere prevádzkovateľov projektu pre miestne demonštračné plány vykonávania projektu Golden Sun, a ako títo prevádzkovatelia projektu vyberajú dodávateľa oprávnených FV zariadení. Čínska vláda a zainteresované strany nepreukázali, že výberový proces je otvorený, transparentný a nediskriminačný, pretože nedokázali predložiť príslušnú dokumentáciu. Neexistuje žiadny náznak toho, že sa nakúpili akékoľvek zahraničné FV zariadenia. Podstatnú časť oprávnených FV zariadení poskytol jediný spolupracujúci výrobca zaradený do vzorky. Na základe dostupných faktov dospeli inštitúcie k záveru, že program Golden Sun sa používal ako prostriedok na vytváranie umelého dopytu po výrobkoch vybraných čínskych výrobcov príslušného výrobku. Ak vláda považuje projekt za oprávnený, mala by mu prideliť finančné prostriedky.
(274)
V rámci programu Golden Sun sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou prevodu prostriedkov zo strany čínskej vlády poskytnutých výrobcom príslušného výrobku v podobe grantov.
(275)
Prešetrovaním sa zistilo, že viacerí spolupracujúci výrobcovia zaradení do vzorky priamo dostali granty z programu Golden Sun na inštaláciu zariadení na výrobu solárnej energie vo svojich priestoroch. Tieto granty vyplatené vybraným spolupracujúcim výrobcovom sú priamo spojené s príslušným výrobkom a pokrývajú časť nákladov, ktoré by inak museli znášať.
(276)
Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že spolupracujúci výrobcovia zaradení do vzorky takisto využívali financovanie v rámci tohto programu na účely dodávky príslušného výrobku neprepojeným prevádzkovateľom projektu. Počas prešetrovania na mieste sa najmä zistilo, že jednému spolupracujúcemu vyvážajúcemu vývozcovi zaradenému do vzorky čínska vláda priamo vyplatila značnú jednorazovú sumu na všetkých 40 projektov financovaných v rámci programu Golden Sun, ku ktorým dodal príslušný výrobok. Takúto sumu však vybraný spolupracujúci vyvážajúci výrobca vo vyplnenom dotazníku nepriznal. V obežníku ministerstva financií z roku 2010 sa uvádza, že tento spolupracujúci vývozca sa vybral, aby dodával príslušný výrobok viacerým neprepojeným prevádzkovateľom projektov v súkromnom aj verejnom sektore. Komisia sa pokúsila získať od čínskej vlády informácie o tejto priamej platbe spolupracujúcemu vývozcovi zaradenému do vzorky, keďže v článku 13 dočasných opatrení pre program Golden Sun uvedených v oznámení z roku 2009 sa výslovne nariaďuje, aby sa granty platili priamo prevádzkovateľovi projektu (t. j. nie dodávateľovi tohto FV zariadenia), a čínska vláda pri overovaní túto informáciu výslovne potvrdila. Ako už bolo vysvetlené, čínska vláda nebola schopná poskytnúť počas overovacej návštevy žiadne vysvetlenie toho, prečo získal vývozca zahrnutý do vzorky priame financovanie. V liste z 3. júna 2013 čínska vláda obmedzila svoje vysvetlenie iba na jeden zo 40 projektov, keď jednoducho uviedla, že prevádzkovateľ projektu uzavrel dohodu so spolupracujúcim vyvážajúcim vývozcom zaradeným do vzorky z toho dôvodu, že prevádzkovateľ nemal dosť peňazí na zaplatenie vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky, a preto sa dohodli, že subvencia sa vyplatí priamo spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky. Vzhľadom na to, že toto veľmi stručné a nepodložené vysvetlenie sa týkalo iba jedného projektu, do ktorého bol zapojený spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky, z celkového počtu 40 projektov uvedených v dokumente ministerstva financií, Komisia to nepovažuje za dostatočné na vysvetlenie situácie.
(277)
V liste z 24. júna 2013 sa spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky snažil odôvodniť, že sa tieto priame platby pre 40 dotknutých projektov nenahlásili, pretože boli základom „užívateľskej“ subvencie pre prevádzkovateľa projektu, a nie pre dodávateľa. Vývozca potvrdil, že skutočne dostal priamu jednorazovú platbu v súvislosti s dodávkami pre 40 projektov uvedených v obežníku ministerstva financií a dodal, že vláda má možnosť robiť prevod finančných prostriedkov priamo na dodávateľa, aby sa zabezpečilo, že tieto subvencie budú použité iba na oprávnené fotovoltické systémy, a aby sa uľahčila kontrola. Tento vývozca však zameral svoju odpoveď len na jeden projekt, ku ktorému sa dokumenty zozbierali na mieste a ignoroval všetkých ostatných 39 projektov, na ktoré získal priame financovanie v rámci programu Golden Sun. Hoci vývozca preukázal, že prostriedky na tento konkrétny projekt boli účtované ako pohľadávky a nie ako preddavok vládneho grantu, neboli predložené žiadne iné dôkazy o skutočnom vykonaní tohto alebo akýchkoľvek iných projektov, vrátane skutočného dodania príslušného výrobku, pre ktorý boli prostriedky prijaté. Jeho vysvetlenie takisto neobjasnilo nesúlad priamych vládnych platieb s príslušnými vykonávacími pravidlami, ktoré stanovujú, že výnosy spravidla prevádza čínska vláda prevádzkovateľovi projektu a nie dodávateľovi zariadení.
(278)
Komisia považuje vysvetlenia čínskej vlády týkajúce sa finančného dojednania medzi spolupracujúcim vývozcom zaradeným do vzorky a prevádzkovateľom projektu za nepresvedčivé, pretože považuje za zvláštne, že dve súkromné strany sa môžu samostatne rozhodnúť uzavrieť dohodu, ktorá sa týka aj konania vlády (t. j. priama platba vlády dodávateľovi odchylne od článku 13 oznámenia z roku 2009), bez zapojenia vlády a možno aj bez jej vedomia. Čínska vláda neposkytla ďalšie vecné dôkazy ani pripomienky k tomuto aspektu priamych platieb dodávateľom a rozhodla sa obmedziť svoju odpoveď len na jeden nemenovaný projekt spomedzi 40 projektov realizovaných spolupracujúcimi vývozcami zaradenými do vzorky. Tento vývozca sa vo svojom vysvetlení nevyjadruje ani k poznámke čínskej vlády týkajúcej sa zlej finančnej situácie prevádzkovateľa vo vzťahu k projektu, ktorý čínska vláda nešpecifikovala. Vyhlásenia vývozcu o možnosti priamych platieb a ich zdôvodnenie okrem toho neboli potvrdené z iných zdrojov ani čínskou vládou.
(279)
Vzhľadom na uvedené obmedzené a protichodné pripomienky predložené čínskou vládou a vybraným spolupracujúcim vývozcom sa dá vyvodiť iba jeden spoločný záver, a to, že priama platba paušálnej sumy od čínskej vlády vybranému spolupracujúcemu vývozcovi bola nevyhnutná na zabezpečenie toho, aby tento vývozca dostával výnosy, pretože by existovalo riziko nezaplatenia spojené s finančnými problémami prevádzkovateľa projektu. Faktom zostáva, že vybraný spolupracujúci vývozca nebol schopný vysvetliť, akým spôsobom použil paušálnu platbu od vlády, či sa nakoniec poskytlo FV zariadenie prevádzkovateľom projektu a či a akú cenu zaplatili prevádzkovatelia projektu. Vzhľadom na to, že Komisia nemá k dispozícii dôkazy dostupné v spise alebo inde, bol na základe článku 28 základného nariadenia prijatý záver, že jednorazová paušálna platba spolupracujúcemu vývozcovi predstavuje priamy grant v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) a písm. i) základného nariadenia.
(280)
Komisia ďalej dospela k záveru, že granty poskytnuté dodávateľom príslušného výrobku vystupujúcim buď ako prevádzkovatelia projektu alebo v prípade údajného dodania FV zariadenia neprepojeným prevádzkovateľom projektu, ich zvýhodňujú v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Čo sa týka prevádzkovateľov projektu, financovanie v rámci programu Golden Sun umožňuje výrobcom príslušného výrobku, aby vo svojich priestoroch ušetrili náklady na inštaláciu zariadení na výrobu slnečnej energie. Čo sa týka dodávateľov FV zariadenia neprepojeným prevádzkovateľom projektu, financovanie v rámci programu Golden Sun je priamo vykonávané výrobcami príslušného výrobku bez potreby skutočne poskytnúť zariadenie a/alebo ochranu pred rizikom neplatenia zo strany nezávislých prevádzkovateľov projektu. V druhom prípade výrobcovia príslušného výrobku získavajú platbu, ktorú by inak od neprepojeného prevádzkovateľa projektu nezískali.
(281)
Okrem toho je schéma subvencovania špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právne predpisy, ktorými sa riadi orgán udeľujúci granty, obmedzujú prístup k tejto schéme iba na konkrétnych prevádzkovateľov projektu spĺňajúcich viaceré kritériá uvedené v právnych predpisoch, a všeobecnejšie iba na prevádzkovateľov projektu v odvetví solárnej energie. Okrem toho, keďže ani výber dodávateľa FV zariadenia, ani výber prevádzkovateľov projektu nie je založený na otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom výberovom konaní a keďže sa platby od čínskej vlády dodávateľom FV zariadenia uskutočňujú priamo, je táto schéma tiež špecifická, pretože ju môžu de facto využívať iba určití dodávatelia v FV zariadenia. Tento program nespĺňa požiadavky článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, na základe ktorých by sa program nepovažoval za špecifický, pretože podmienky oprávnenosti a reálne kritériá pre výber podnikov, ktoré majú byť zahrnuté do miestnych plánov implementácie projektu, a pre konečný výber projektov na základe jednotlivých technických a finančných aspektov, nie sú objektívne a neuplatňujú sa automaticky.
e) Záver
(282)
Program Golden Sun predstavuje špecifickú subvenciu vo forme grantu. Prešetrovaním sa zistilo, že niektorí spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky takúto subvenciu dostali.
f) Výpočet výšky subvencie
(283)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Demonštračný program Golden Sun
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,24 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,09 %
skupina JA Group
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,02 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,05 %
3.4.3. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
3.4.3.1. Program oslobodenia od daní v prvých dvoch rokoch a potom tri roky polovičná daň z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
a) Úvod
(284)
V podnete sa tvrdilo, že od roku 1991 v Číne existujú osobitné právne predpisy na podporu zahraničných investícií v podobe zákona o podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou a o dani z príjmov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou (ďalej len „zákon o dani z príjmov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou“). K výhodám poskytovaným podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou patrí subvenčný program označovaný ako „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň (Two Free/Three Half)“, ktorý stanovuje úplné oslobodenie od priamych daní v prvých dvoch rokoch, v ktorých podnik začne tvoriť zisk, a polovičnú sadzbu dane z príjmu počas nasledujúcich troch rokov.
(285)
Program „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ existuje v odlišnom variante aj v prípade spoločností uznaných ako podniky s vyspelými a novými technológiami so sídlom v určitých stanovených oblastiach. Výhody spojené s týmto variantom programu sa môžu využívať aj po roku 2013. Prešetrovaním sa zistilo, že jeden zo spolupracujúcich vývozcov (Yingli Hainan) požíva výhody tohto programu od roku 2011, keď v rokoch 2011 a 2012 bol úplne oslobodený od dane a v nasledujúcich troch rokoch mu bude daňová sadzba znížená o 50 %.
(286)
Počas overovacej návštevy u čínskej vlády sa Komisia snažila tento program overiť. Čínska vláda však informácie týkajúce sa tohto odlišného variantu programu „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ neposkytla. Vo svojom liste z 3. júna 2013 čínska vláda tvrdila, že na tento program sa v podnete nepoukazuje a že nie je náhradným variantom programu „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, o ktorom sa hovorí v podnete a ktorý sa uplatňuje bez zemepisných obmedzení. Komisia berie na vedomie tieto vysvetlenia čínskej vlády, ktoré chápe tak, že tento daňový program je z formálneho hľadiska odlišný od programu „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou. Avšak vzhľadom na to, že výhody toho programu pokračujú aj po údajnom ukončení programu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, že mechanizmus, povaha a účinky týchto výhod sú rovnaké ako v prípade programu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ako to oznámil jeden zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky, Komisia sa domnieva, že tento program úzko súvisí s programom „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou ako pokračovanie toho istého programu, a že by mal byť napadnuteľný. Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že článok 10 ods. 1 základného nariadenia umožňuje prešetrenie každej „údajnej subvencie“ zistenej navrhovateľom a že článok neodkazuje na každý „údajný subvenčný program“. Keďže v tomto prípade ide v oboch programoch o rovnakú subvenciu, t. j. ušlé príjmy z dane z príjmov právnických osôb, Komisia je oprávnená prešetrovať ich ako jedinú subvenciu.
b) Právny základ
(287)
Právnym základom tohto programu je článok 8 zákona o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a článok 72 vykonávacích predpisov k zákonu Čínskej ľudovej republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky. Podľa čínskej vlády bol tento program ukončený 16. marca 2007 prijatím zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 na 5. zasadnutí 10. národného ľudového kongresu Čínskej ľudovej republiky, a to na základe článku 57 tohto zákona o postupnom ukončovaní výhod z tohto programu do konca roka 2012.
(288)
Právnym základom osobitného programu „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ je vyhláška č. 40 [2007], t. j. oznámenie Štátnej rady o implementácii prechodných preferenčných opatrení týkajúcich sa dane z príjmov podnikov s vyspelými technológiami zriadených v osobitnej hospodárskej zóne a v šanghajskom Pudong New District, ktorá sa zakladá na článku 57 ods. 3 zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov spolu s administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami.
c) Zistenia z prešetrovania
(289)
Od dane z príjmu sú oslobodené iba výrobné podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré budú v prevádzke najmenej po dobu desiatich rokov. Oslobodenie od dane sa priznáva počas dvoch rokov počnúc rokom, v ktorom podnik začne vytvárať zisk; počas ďalších troch rokov sa platná daňová sadzba znižuje o päťdesiat percent.
(290)
V osobitnom variante tejto schémy musia mať oprávnené podniky aj postavenie podnikov s novými a vyspelými technológiami, uznané prostredníctvom konkrétneho administratívneho certifikátu o tom, že sú podnikmi s kľúčovým duševným vlastníctvom a že spĺňajú aj podmienky stanovené v článku 93 vykonávacích predpisov zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov.
(291)
Každá spoločnosť, ktorá má v úmysle požiadať o účasť v tejto schéme, musí štátnej správe daní podávať ročné priznanie o dani z príjmov podnikov spolu s prílohami a finančnými výkazmi. Tieto postupy sa vzťahujú aj na osobitný variant tohto programu.
(292)
Čínska vláda tvrdila, že po nadobudnutí platnosti zákona o dani z príjmov podnikov v roku 2008 bol program postupne ukončovaný a že ho bolo možné využívať do konca roka 2012. Čínska vláda tiež uviedla, že pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou neexistuje žiadny náhradný program a že daňové zaobchádzanie s podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou je v súčasnosti rovnaké ako zaobchádzanie s ostatnými firemnými daňovníkmi. Komisia konštatuje, že počas obdobia prešetrovania sa z tohto daňového programu poskytovali výhody, ktoré v priebehu obdobia prešetrovania využilo viacero výrobcov fotovoltiky. Okrem toho nemožno vylúčiť, že výhody tohto programu je ešte stále možné využívať alebo že existuje alebo v budúcnosti bude prijatý podobný náhradný program. Ako sa už vysvetlilo, z prešetrovania skutočne vyplynulo, že existujú aj iné varianty programu „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“, ktoré naďalej poskytujú výhody výrobcom solárnych panelov. Preto sa konštatuje, že tento program je naďalej napadnuteľný.
(293)
Osobitný variant programu využíval jeden spolupracujúci vývozca, konkrétne Yingli Green Energy.
d) Záver
(294)
Tento program predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia v podobe ušlých príjmov vlády, čím sa poskytuje výhoda prijímajúcim spoločnostiam.
(295)
Táto subvenčná schéma je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifická, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa riadi orgán udeľujúci subvencie, obmedzujú prístup k tejto schéme iba na určité podniky, ktoré majú postavenie podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a spĺňajú kritériá ustanovené v príslušných právnych predpisoch.
(296)
Preto by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú subvenciu.
(297)
Pokiaľ ide o odlišný variant tejto schémy, mal by sa považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(298)
Táto subvenčná schéma je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifická, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa riadi orgán udeľujúci subvencie, obmedzujú prístup k tejto schéme iba na určité podniky a odvetvia, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných odvetví, kam patrí aj odvetvie fotovoltiky. Schéma je tiež špecifická podľa článku 4 ods. 3, pretože oprávnenosť je obmedzená iba na určité regióny.
(299)
Preto by sa tento variant mal považovať za napadnuteľný.
e) Výpočet výšky subvencie
(300)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou daňovou sadzbou. Napadnuteľné sumy sa zakladajú na údajoch uvedených v daňovom priznaní spoločností za rok 2011. Keďže za žiadneho spolupracujúceho výrobcu zaradeného do vzorky nebolo k dispozícii daňové priznanie za daňový rok 2012, vychádzalo sa z číselných údajov za celý zdaniteľný rok 2011.
(301)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože táto subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(302)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Program „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,35 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,47 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
1,03 %
3.4.3.2. Zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou orientované na vývoz
(303)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.3.3. Úľavy na dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe zemepisnej polohy
(304)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.3.4. Zníženie dane pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne
(305)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.3.5. Daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou
a) Úvod
(306)
V podnete sa tvrdilo, že podniky so zahraničnou majetkovou účasťou majú nárok na daňové zvýhodnenie v súvislosti s ich výskumno-vývojovými aktivitami v podobe 150-percentnej daňovej kompenzácie ich výdavkov za predpokladu, že v porovnaní s predchádzajúcim rokom tieto výdavky vzrástli o 10 alebo viac percent.
(307)
Čínska vláda tvrdila, že táto schéma sa ukončila prijatím zákona o dani z príjmov podnikov v roku 2008 a že nebolo stanovené žiadne prechodné obdobie. Niekoľkí spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky však uviedli, že podobný program využívali na základe zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008, z čoho vyplýva, že program daňovej kompenzácie za výskum a vývoj v podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou bol v roku 2008 nahradený osobitným programom. Čínska vláda však v odpovedi na dotazník ani v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky ďalšie informácie o 150-percentnej daňovej kompenzácii neposkytla.
b) Právny základ
(308)
Táto schéma je stanovená v článku 30 ods. 1 zákona o dani z príjmov podnikov a článku 95 nariadenia o vykonávaní zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov (ďalej len „nariadenie o vykonávaní zákona o dani z príjmov podnikov“) a administratívnych opatreniach na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Ke Fa Huo [2008] č. 172), ako aj v článku 93 vykonávacích predpisov zákona o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej správy daní o otázkach týkajúcich platieb dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).
(309)
V článku 95 sa uvádza, že dodatočný 50-percentný odpočet výdavkov na výskum a vývoj uvedený v bode 1 článku 30 sa priznáva vtedy, keď sú tieto výdavky určené na vývoj výrobkov vyspelých a nových technológií, a preto sa na ne vzťahujú odpisy na základe 150 % nákladov na nehmotné aktíva.
c) Zistenia z prešetrovania
(310)
Ako sa už uviedlo, čínska vláda v odpovedi na dotazník ani v odpovedi na písomné upozornenie na nedostatky žiadne relevantné informácie o tejto schéme neposkytla. Táto schéma už bola predmetom vyrovnávacieho opatrenia pri prešetrovaniach, ktoré sa týkali natieraného bezdrevného papiera (79) a ocele s organickým povlakom (80). Z príslušných právnych predpisov skutočne vyplýva, že táto schéma poskytuje výhody, ktoré sú obmedzené iba na spoločnosti formálne uznané ako podniky s vyspelými a novými technológiami. Výdavky na výskum a vývoj musia byť aj v týchto spoločnostiach vynaložené na vývoj nových technológií, nových výrobkov a nových zručností. Oprávnené podniky môžu získať dodatočnú daňovú kompenzáciu vo výške 50 % ich výdavkov na výskum a vývoj. Oprávnené spoločnosti majú nárok na odpočet 150 % skutočne vzniknutých nákladov aj v prípade výdavkov z nehmotných výskumno-vývojových aktív.
(311)
Prešetrovaním sa preukázalo, že spoločnosti využívajúce túto schému sú povinné podávať daňové priznanie s príslušnými prílohami. Skutočná výška výhody sa uvádza v daňovom priznaní a v prílohe V. Na účasť v tejto schéme sú oprávnené iba spoločnosti, ktoré boli oficiálne certifikované ako podniky s vyspelými a novými technológiami.
d) Záver
(312)
Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia v podobe ušlých príjmov vlády, ktorá poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam.
(313)
Táto subvencia je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifická, pretože právny predpis obmedzuje uplatňovanie tejto schémy iba na určité podniky, ktoré sú formálne uznané ako podniky s vyspelými a novými technológiami a podniky, ktoré vynakladajú výdavky na výskum a vývoj nových technológií, nových výrobkov a nových zručností.
(314)
Preto by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú subvenciu.
e) Výpočet výšky subvencie
(315)
Výška napadnuteľnej subvencie sa počíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy s dodatočným odpočtom 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty v oblasti výskumu a vývoja. Napadnuteľné sumy sa zakladajú na údajoch uvedených v daňovom priznaní spoločností za rok 2011. Keďže za žiadneho spolupracujúceho výrobcu zaradeného do vzorky nebolo k dispozícii daňové priznanie za daňový rok 2012, vychádzalo sa z číselných údajov za celý zdaniteľný rok 2011.
(316)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože táto subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(317)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Daňová kompenzácia za výskum a vývoj
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,10 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,49 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,02 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,29 %
Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,33 %
3.4.3.6. Vrátenie dane na účely opätovného investovania ziskov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou do podnikov orientovaných na vývoz
(318)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania v rámci tohto programu žiadne výhody.
3.4.3.7. Preferenčné daňové programy pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané za podniky s vyspelými alebo novými technológiami
(319)
Pri prešetrovaní sa potvrdilo, že počas obdobia prešetrovania spoločnosti zaradené do vzorky nezískali z tohto programu žiadne výhody, pretože spoločnosti využívali výhody nového programu, ktorý nahradil toto preferenčné zaobchádzanie. Podrobnejšie sa o tom hovorí ďalej v bode 3.4.4.8.
3.4.3.8. Zníženie daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov
a) Úvod
(320)
Tento program umožňuje, aby podnik uznaný za podnik s vyspelými a novými technológiami využil zníženú sadzbu dane z príjmov vo výške 15 % v porovnaní s bežnou sadzbou vo výške 25 %. Tento program už bol označený za napadnuteľný program pri prešetrovaniach týkajúcich sa natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom; za napadnuteľný ho označili aj americké orgány.
b) Právny základ
(321)
Právnym základom tohto programu je článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov spolu s administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Ku Fa Huo [2008] č.172), a článok 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zistenia z prešetrovania
(322)
Táto schéma sa vzťahuje na uznané podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré potrebujú kľúčovú podporu od štátu. Tieto podniky musia vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a spĺňať viaceré požiadavky: i) ich výrobky musia patriť medzi výrobky odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou, ii) celkové výdavky na výskum a vývoj musia tvoriť určitý podiel ich celkových tržieb z predaja; iii) príjmy z výrobkov vyspelých a nových technológií musia tvoriť určitý podiel ich celkových tržieb z predaja; iv) počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť určitý podiel celkového počtu zamestnancov; v) splnenie ostatných požiadaviek stanovených v administratívnych opatreniach pre podniky s vyspelými a novými technológiami z roku 2008.
(323)
Prešetrovaním sa preukázalo, že spoločnosti využívajúce túto schému musia podávať daňové priznanie s príslušnými prílohami. Skutočná výška výhody sa uvádza v daňovom priznaní aj v prílohe V.
d) Záver
(324)
Z toho vyplýva, že táto schéma by sa mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov štátu, ktorý poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam. Výhoda pre príjemcu sa rovná úspore na dani vyplývajúcej z tohto programu podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(325)
Táto subvencia je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifická, pretože je vyhradená len podnikom s certifikátom podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá oprávnenosti na využívanie tejto schémy stanovené buď legislatívou, alebo orgánom udeľujúcim subvencie, a nárok nevzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(326)
Preto by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú subvenciu.
e) Výpočet výšky subvencie
(327)
Výška napadnuteľnej subvencie sa počíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou daňovou sadzbou. Napadnuteľné sumy sa zakladajú na údajoch uvedených v daňovom priznaní spoločností za rok 2011. Keďže za žiadneho spolupracujúceho výrobcu zaradeného do vzorky nebolo k dispozícii daňové priznanie za daňový rok 2012, vychádzalo sa z číselných údajov za celý zdaniteľný rok 2011.
(328)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Zníženie daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,42 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,35 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,13 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,86 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
3.4.3.9. Politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne
(329)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.3.10. Daňové programy v provincii Guangdong
(330)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.4. Programy nepriamych daní a dovozných ciel
3.4.4.1. Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení
a) Úvod
(331)
Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a domáce podniky od DPH a dovozných ciel pri dovoze vybavenia, ktoré používajú vo svojej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo NKRR na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel. Únia uplatnila na tento program vyrovnávacie opatrenia v antisubvenčnom konaní, ktoré sa týkalo natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom.
b) Právny základ
(332)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňovej politiky pre dovážané zariadenia, Guo Fa č. 37/1997, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní o úprave určitých preferenčných dovozných ciel, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie NKRR o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov č. 316/2006 z 22. februára 2006 a katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou z roku 2008.
c) Zistenia z prešetrovania
(333)
Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a iné oprávnené domáce podniky sú oslobodené od platenia DPH a/alebo ciel, ktoré by inak boli splatné. Program teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Program je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifický, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje iba na podniky, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom a ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v katalógu na usmernenie priemyselných odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami a transferom technológií, alebo podniky, ktoré sú v súlade s katalógom kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá obmedzujúce oprávnenosť na tento program, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
d) Výpočet výšky subvencie
(334)
Výška napadnuteľnej subvencie sa počíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá sa zistila počas obdobia prešetrovania. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a cla na dovážané zariadenia, od ktorej boli príjemcovia oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma sa vzťahuje iba na obdobie prešetrovania, získaná výhoda sa odpisovala počas celej doby životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi spoločnosti.
(335)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,24 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,44 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,38 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,35 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,78 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,07 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,63 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
3.4.4.2. Zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne
a) Úvod
(336)
Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou od DPH pri nákupe zariadení vyrobených v Číne. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a hodnota zariadenia nesmie prekročiť určitý prah. Tento program bol predmetom antisubvenčného konania, ktoré sa týkalo natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom.
b) Právny základ
(337)
Právnym základom sú dočasné opatrenia pre správu vrátenia dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne, skúšobné opatrenia pre správu daňových úľav pri nákupe zariadení vyrobených v Číne pre projekty so zahraničnou majetkovou účasťou a oznámenie ministerstva financií a štátnej správy daní o zrušení politiky poskytovania daňových úľav podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne.
c) Zistenia z prešetrovania
(338)
Čínska vláda vo svojej odpovedi na antisubvenčný dotazník tvrdila, že od 1. januára 2009 bol tento program zrušený, a odvolávala sa na obežník Ministerstva financií a štátnej správy daní o zrušení politiky poskytovania daňových úľav podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne(CAISHUI{2008} č. 176). Prešetrovaním sa však ukázalo, že počas obdobia prešetrovania tento program využívalo viacero vyvážajúcich výrobcov. Vývozcovia zaradení do vzorky predložili podrobné informácie týkajúce sa tejto schémy, vrátane výšky výhody. So zreteľom na túto skutočnosť sa konštatovalo, že čínska vláda neposkytla presné informácie týkajúce sa tohto programu a, ako ukazuje situácia niektorých vyvážajúcich výrobcov, tento program stále pokračuje.
(339)
Keďže čínska vláda neposkytla žiadnu z požadovaných informácií, Komisia vychádzala z informácií poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.
(340)
Tento program sa považuje za program poskytujúci finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou sú oslobodené od platenia DPH, ktoré by inak boli splatné, keby neboli oslobodené. Program teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Program je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifický, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje iba na podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne, ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v rámci katalógu odvetví so zahraničným financovaním a zariadení kúpených na domácom trhu uvedených v katalógu kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom. Okrem toho skúšobné opatrenia pre správu vrátenia dane pri nákupe zariadení vyrobených v Číne pre projekty so zahraničnou majetkovou účasťou a oznámenie ministerstva financií obmedzujú výhodu len na podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré patria do kategórie podporovaných podnikov v katalógu na usmernenie odvetví so zahraničnou majetkovou účasťou alebo katalógu zvýhodnených odvetví so zahraničnými investíciami v strednom a západnom regióne Číny. Okrem toho neexistujú žiadne objektívne kritériá obmedzujúce oprávnenosť na tento program, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Program je tiež špecifický podľa článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia, pretože je podmienený prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.
d) Výpočet výšky subvencie
(341)
Výška napadnuteľnej subvencie sa počíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH na domáce zariadenia, od ktorej boli príjemcovia oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma (podliehajúca vyrovnávacím opatreniam) sa vzťahuje iba na obdobie prešetrovania, získaná výhoda bola odpisovaná s prepočítaním na celú dobu životnosti zariadenia v súlade s bežnými postupmi v danom odvetví.
(342)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,07 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,03 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
0,15 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,05 %
3.4.4.3. Oslobodenie od DPH a cla na nákupy nehnuteľného majetku v rámci programu financovania rozvoja zahraničného obchodu
(343)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.5. Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu než primeranú
3.4.5.1. Poskytovanie polykryštalického kremíka vládou za cenu nižšiu než primeranú
(344)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.5.2. Poskytovanie hliníkových výliskov vládou za cenu nižšiu než primeranú
(345)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.5.3. Poskytovanie skla vládou za cenu nižšiu než primeranú
(346)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z tohto programu žiadne výhody.
3.4.5.4. Poskytovanie elektrickej energie vládou
a) Úvod
(347)
Navrhovateľ tvrdil, že niektorí čínski výrobcovia polykryštalického kremíka majú výhodu v podobe lacnej elektriny dodávanej za cenu nižšiu než primeranú.
b) Zistenia z prešetrovania
(348)
Prešetrovaním sa preukázalo, že mnohí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky mali v rámci ich skupiny podnikov prepojenie na výrobcu polykryštalického kremíka. Zistilo sa, že jedna zo skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, konkrétne LDK Solar, pravidelne dostávala významné subvencie na poplatky za elektrinu od finančného úradu ekonomickej zóny Xin Yu. Hoci v tomto prípade spoločnosť nemala priamo výhodu nižšej sadzby za elektrinu, než je bežná trhová sadzba, významné zľavy poskytované finančným úradom ekonomickej zóny Xin Yu napokon vytvorili situáciu, v ktorej bola spoločnosť zvýhodnená dodávkami lacnej elektrickej energie; tieto výhody boli funkčne ekvivalentné s poskytovaním elektrickej energii vládou za cenu nižšiu ako trhovú. V každom prípade platí, že aj keby sa táto zľava považovala za grant, toto opatrenie je úzko spojené s tvrdením navrhovateľa a spadá do rozsahu pôsobnosti prešetrovania. V skutočnosti sa príslušnej spoločnosti v skupine LDK refundovali takmer celé poplatky za elektrinu splatné počas obdobia prešetrovania.
(349)
Prostredníctvom prepojeného výrobcu polykryštalického kremíka bol skupine LDK Solar poskytnutý finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) základného nariadenia takým spôsobom, že miestne orgány jej poskytli subvencie na poplatky za elektrinu, alebo v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i). Zodpovedá to finančnej pomoci od vlády vo forme poskytovania tovarov iných, než je všeobecná infraštruktúra v zmysle základného nariadenia. Možno sa na to pozerať aj ako na priamy prevod peňažných prostriedkov.
(350)
Spoločnosti LDK Solar bola poskytnutá výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia v rozsahu, v ktorom vláda poskytovala elektrinu za cenu nižšiu než primeranú. Bolo zistené, že tomuto výrobcovi prostredníctvom subvencií na poplatky za elektrinu v skutočnosti poskytovala sadzba, ktorá bola nižšia ako všeobecne dostupná sadzba. Priamy prevod finančných prostriedkov predstavuje výhodu, pretože ide o nenávratný grant, ktorý nie je na trhu k dispozícii.
(351)
Subvencia vo forme dodávky lacnej elektriny prostredníctvom poskytovania zľavy jednému z výrobcov zaradených do vzorky je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia špecifická, pretože tieto subvencie na dodávky elektriny sa poskytovali iba skupine LDK. Subvencia je špecifická aj regionálne pre určité podniky v rámci ekonomickej zóny Xin YU. Vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany skupiny LDK a čínskej vlády pri oznamovaní tejto subvencie sa uvedené zistenia zakladajú na dostupných faktoch.
c) Výpočet výšky subvencie
(352)
Výška subvencie sa rovnala výške zľavy poskytnutej v priebehu obdobia prešetrovania.
(353)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Elektrina za cenu nižšiu než primeranú
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, a prepojené spoločnosti
0,00 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,00 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,00 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
0,00 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd a prepojené spoločnosti
2,45 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,00 %
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
0,00 %
Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti
0,00 %
3.4.5.5. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za cenu nižšiu než primeranú
a) Úvod
(354)
Navrhovateľ tvrdil, že čínskym výrobcom príslušného výrobku čínska vláda umožňuje užívať pozemky za cenu nižšiu než primeranú, keďže ústredné alebo miestne orgány neudeľujú práva na užívanie pozemkov v súlade s trhovými princípmi.
(355)
Čínska vláda tvrdila, že existuje štandardizovaný a riadne konkurenčný trh s pozemkami a že s právami na užívanie pozemkov sa musí obchodovať verejne a v súlade so zákonom o trhu s pozemkami. Čínska vláda tiež uviedla, že pozemky na priemyselné a obchodné účely sa majú získavať na otvorenom trhu prostredníctvom ponukových konaní, aukcií alebo výberových konaní formou finančnej náhrady za ich užívanie a že „nezávisle od počtu ponúk alebo pôvodnej ceny reprezentuje konečná zaplatená cena trhovú cenu, ktorá je určená ponukou a dopytom na voľnom trhu.“ Čínska vláda tiež tvrdila, že v oznámení o prevode práv na užívanie pozemkov sa s prevodom práv na užívanie pozemkov nespájajú žiadne obmedzenia súvisiace s ponukovými konaniami, dražbami alebo súťažnými konaniami, ktoré by ovplyvnili spravodlivú hospodársku súťaž.
(356)
Čínska vláda neposkytla žiadne údaje týkajúce sa skutočných cien práv na užívanie pozemkov ani počiatočných cien pozemkov stanovených vládou. Informácie o transakciách týkajúcich sa práv na užívanie pozemkov poskytnuté čínskou vládou v odpovedi na dotazník boli neúplné. Počas overovacej návštevy čínska vláda korigovala svoje pôvodné odpovede na dotazník a zároveň potvrdila, že niektoré z oznámených transakcií boli predmetom ponukového konania. Neposkytla však žiadne údaje o počte ponúk ani o rozdiele medzi počiatočnou a konečnou cenu, ako sa požadovalo v dotazníku.
(357)
Počas overovania Komisia požiadala čínsku vládu o dôkazy na podporu jej tvrdení, že prevody práv na užívanie pozemkov v Číne sa uskutočňujú prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania. Treba poznamenať, že podľa článku 11 predpisov pre udeľovanie práv na využívanie stavebných pozemkov vo vlastníctve štátu prostredníctvom výzvy na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania príslušný štátny orgán vydáva pre každé ponukové konanie/dražbu/súťažné konanie verejné oznámenie. Komisia na tomto základe požiadala o všetky verejné oznámenia týkajúce sa transakcií spojených s uvedenými konaniami, aby mohla zhromaždiť a overiť informácie požadované v dotazníku. Čínska vláda žiadne takéto oznámenia neposkytla s tvrdením, že „už neexistujú“. Komisia preto nemohla overiť informácie týkajúce sa transakcií spojených s udelením práv na užívanie pozemkov vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.
(358)
Komisia informovala čínsku vládu o svojej úvahe, že na túto subvenčnú schému uplatní ustanovenia článku 28 nariadenia (ES) č. 597/2009, a keďže čínska vláda vo svojej odpovedi na list Komisie z 23. mája 2013 neposkytla uspokojivé vysvetlenie ani nové dôkazy týkajúce sa tejto otázky, Komisia musela pri svojich zisteniach vychádzať z najlepších dostupných faktov, t. j. v tomto prípade z informácií predložených vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a z iných verejne dostupných informácií.
(359)
Na základe predpokladu, že v ČĽR neexistuje trhová cena pozemkov, Komisia požiadala čínsku vládu aj o vyjadrenie jej názoru na možné referenčné hodnoty. Hoci išlo len o predpoklad a v žiadnom prípade nie o zistenie ani záver v čase, keď bol čínskej vláde odoslaný dotazník, čínska vláda vyjadrila názor, že tento predpoklad je nesprávny, a neposkytla žiadne potenciálne referenčné hodnoty. Čínska vláda uviedla iba to, že „ak sa má použiť nejaká referenčná hodnota, mali by ňou byť ceny, ktoré by za podobnú pôdu museli zaplatiť nezvýhodnené čínske priemyselné odvetvia“. Keďže čínska vláda neoznámila, ktoré priemyselné odvetvia nie sú „zvýhodnené,“ a neposkytla ani žiadne informácie o cenách, ktoré tieto odvetvia platia za priemyselné pozemky v Číne, Komisia nemohla posúdiť, či predstavujú vhodnú referenčnú hodnotu. V tejto súvislosti sa konštatuje, že pri predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom Komisia zistila, že ani pri poskytovaní práv na užívanie pozemkov týmto odvetviam sa nerešpektujú trhové princípy.
b) Právny základ
(360)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov.
c) Zistenia z prešetrovania
(361)
Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení je pôda v kolektívnom vlastníctve čínskeho ľudu. Podľa tohto zákona nie je možné pozemky predávať, je však možné postúpiť práva na ich užívanie. Štátne orgány môžu tieto práva postúpiť prostredníctvom verejného ponukového konania, súťažného konania alebo dražby.
(362)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj väčšinu príslušných zmlúv/osvedčení týkajúcich sa práv na užívanie pozemkov, ale čínska vláda poskytla len veľmi obmedzené informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov.
(363)
Ako sa už uviedlo, čínska vláda tvrdila, že práva na užívanie pozemkov v Číne sa udeľujú prostredníctvom ponukového konania, dražby a súťažného konania. Ustanovuje to aj článok 137 zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami.
(364)
Zistilo sa však, že v praxi tento systém vždy nefunguje spôsobom, aký opisuje čínska vláda. Pri overovaní vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia získala niekoľko oznámení vydaných príslušnými orgánmi v súvislosti s právami na užívanie pozemkov, ktoré boli k dispozícii na prevod. Zatiaľ čo v jednom oznámení sú potenciálni nadobúdatelia práv na užívanie pozemkov výslovne obmedzení iba na odvetvie fotovoltiky (81), v druhom sú stanovené limity na cenu pôvodne stanovenú štátnymi orgánmi a neumožňuje sa stanovenie ceny trhom (82). Samotné aukcie nezabezpečovali skutočnú hospodársku súťaž, pretože v mnohých príkladoch posudzovaných počas overovania vyvážajúcich výrobcov na mieste predložila ponuku iba jedna spoločnosť (iba výrobca fotovoltických zariadení zaradený do vzorky), a preto jej ponuka na vyvolávaciu cenu (ktorej výšku stanovil miestny pozemkový úrad) predstavovala aj konečnú cenu za štvorcový meter.
(365)
Uvedené dôkazy sú v rozpore s tvrdeniami čínskej vlády, že ceny platené za práva na užívanie pozemkov v ČĽR zodpovedajú trhovej cene, ktorú určuje ponuka a dopyt na voľnom trhu, a že oznámenie o prevode práv na užívanie pozemkov prostredníctvom výzvy na prekladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania neobsahuje obmedzenia, ktoré by ovplyvnili spravodlivú hospodársku súťaž. Zistilo sa tiež, že miestne orgány poskytli niektorým vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky refundáciu ako kompenzáciu za (už aj tak nízku) cenu, ktorú zaplatili za práva na užívanie pozemkov.
(366)
Niektorým vyvážajúcim výrobcom sa v súvislosti s kúpou práv na užívanie pozemkov poskytli popri nízkych cenách aj ďalšie finančné prostriedky, čím sa reálne zaplatená cena za práva na užívanie pozemkov ďalej znížila.
(367)
Zistenia z konania potvrdzujú, že situácia v oblasti poskytovania a nadobúdania pozemkov v Číne je nejasná a netransparentná a že orgány často stanovujú ceny podľa vlastného uváženia. Orgány stanovujú ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý okrem iných kritérií vyžaduje, aby pri stanovovaní ceny priemyselných pozemkov zohľadňovali aj priemyselnú politiku (83).
(368)
Aj nezávislé verejne dostupné informácie naznačujú, že pozemky v Číne sa poskytujú za sadzby nižšie, než sú bežné trhové sadzby (84).
d) Záver
(369)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa preto malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia formou poskytovania tovarov, ktoré zvýhodňuje prijímajúce spoločnosti. Ako sa uvádza v odôvodneniach 364 až 367, v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a použitie externej referenčnej hodnoty (pozri odôvodnenie 372) dokazuje, že suma, ktorú zaplatili spolupracujúci vývozcovia za práva na užívanie pozemkov, je výrazne pod normálnou trhovou hodnotou. Okrem toho refundácie poskytované miestnymi orgánmi predstavujú priamy prevod finančných prostriedkov, ktorý zvýhodňuje ich príjemcov, keďže ide o nenávratný grant, ktorý nie je na trhu k dispozícii. Subvencia je podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a c) základného nariadenia špecifická, pretože zákon obmedzuje prístup k priemyselnej pôde iba na spoločnosti, ktoré uplatňujú štátom stanovenú priemyselnú politiku, v tomto prípade odvetvie fotovoltiky, predmetom dražby boli len určité transakcie, ceny často stanovujú štátne orgány a vládna prax v tejto oblasti je nejasná a netransparentná. O situácii týkajúcej sa pozemkov v ČĽR sa hovorí aj v pracovnom dokumente MMF, ktorý potvrdzuje, že pri postupovaní práv na užívanie pozemkov čínskym priemyselným odvetviam sa nerešpektujú podmienky na trhu (85).
(370)
Preto sa táto subvencia považuje za napadnuteľnú subvenciu.
e) Výpočet výšky subvencie
(371)
Vzhľadom na konštatovanie, že situáciu v oblasti práv na užívanie pozemkov v ČĽR neriadi trh, v ČĽR zrejme vôbec nie sú k dispozícii referenčné hodnoty zo sféry súkromného vlastníctva. Preto v ČĽR nie je reálne urobiť úpravu nákladov alebo cien. Za týchto podmienok sa konštatuje, že v ČĽR neexistuje trh, a preto je v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia odôvodnené použiť externú referenčnú hodnotu na stanovenie výšky výhody. Keďže čínska vláda nespolupracovala ani nepredložila žiadny návrh externej referenčnej hodnoty, Komisia sa pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela uchýliť k dostupným faktom. Z tohto hľadiska sa považuje za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan. Tieto informácie boli použité aj pri predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa natieraného bezdrevného papiera a ocele s organickým povlakom.
(372)
Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v ČĽR, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP, v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva.
(373)
Výška napadnuteľnej subvencie sa počíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas obdobia prešetrovania. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou jednotlivými spoločnosťami za práva na užívanie pozemkov (od ktorej sa odpočíta refundácia poskytnutá miestnymi orgánmi) a sumou, ktorá by sa mala normálne zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.
(374)
Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane a upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webovej lokality Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil MMF v Globálnom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k obdobiu prešetrovania použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely, t. j. 50 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(375)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Práva na užívanie pozemkov za cenu nižšiu než primeranú
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Wuxi Suntech Power Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,31 %
Yingli Green Energy Holding Company a prepojené spoločnosti
0,77 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
0,65 %
JingAo Group a prepojené spoločnosti
1,31 %
Jiangxi LDK Solar Hi-tech Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
4,28 %
Delsolar (Wujiang) Ltd. a prepojené spoločnosti
0,32 %
Renesola Zhejiang Ltd.
Renesola Jiangsu Ltd.
1,73 %
Jinko Solar Co. Ltd. a prepojené spoločnosti
1,66 %
3.5. Pripomienky strán po konečnom sprístupnení informácií
(376)
Čínska vláda namietala, že určité informácie z konečného informačného dokumentu citovali po konečnom sprístupnení informácií niektoré médiá a zainteresované strany. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia dokument nezverejnila. Nie je však možné, aby Komisia kontrolovala činnosti niekoľkých stoviek zúčastnených strán, ktoré konečný informačný dokument dostali. Ak sa niektoré zo strán rozhodli zverejniť konečný informačný dokument alebo vyjadriť k nemu svoje stanovisko, Komisia nemala prostriedky, aby im v tom zabránila.
3.5.1. Pripomienky čínskej vlády k údajne chybným vyhláseniam uvedeným v konečnom informačnom dokumente
(377)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nedodržala požiadavku na poskytnutie dostatku času a príležitostí na predloženie informácií, ktorá sa stanovuje v článku 12 ods. 1 dohody o subvenciách. Podľa čínskej vlády rozsiahle predĺženia konečných termínov na predloženie vyplneného dotazníka, ktoré jej poskytla Komisia (bližšie opísané v odôvodnení 104), nepostačovali na tento účel. Čínska vláda ďalej tvrdila, že význam pojmu „primerané obdobie“ podľa článku 12 ods. 7 dohody o subvenciách sa zhoduje s významom pojmu „dostatok času a príležitostí“ podľa článku 12 ods. 1 dohody o subvenciách v prípade všetkých ostatných dokumentov dotazníkového typu. Čínska vláda zároveň tvrdila, že na vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa mohla obrátiť až po tom, ako bola vzorka zostavená, a preto čas vyhradený na predloženie vyplneného dotazníka, ktorý plynul od doručenia dotazníka do vydania rozhodnutia o zložení vzorky, bol bezpredmetný. Čínska vláda tvrdila, že „želanie“ Komisie rýchlo ukončiť prešetrovanie údajne prevládlo nad „nemennou požiadavkou“ poskytnúť dostatok času a príležitostí na predloženie informácií stanovenou v článku 12 ods. 1. Komisia nesúhlasí s týmito tvrdeniami, pretože urobila všetko, čo bolo v jej silách, aby čínskej vláde poskytla čo najviac času na zaslanie vyplneného dotazníka a odpovede na písomné upozornenie na nedostatky. Čínskej vláde sa takisto oznámilo, že požadované dokumenty môže predložiť do dátumu overovacej návštevy.
Komisia počas konania nebránila čínskej vláde, aby predložila akékoľvek informácie a niekoľkokrát pripomenula čínskej vláde možnosť požiadať o vypočutie, na ktorom mohla čínska vláda prezentovať informácie a názory. Treba poznamenať, že počas konania sa neodmietli žiadne informácie predložené čínskou vládou z dôvodu ich načasovania. Tvrdenie čínskej vlády, že čas vymedzený na predloženie odpovede, ktorý plynul od doručenia dotazníka do vydania rozhodnutia o vytvorení vzorky, bol bezpredmetný, je nesprávne. Prevažná časť dotazníka sa venovala celkovej úrovni subvencovania dotknutého výrobného odvetvia/výrobku a rozhodnutie o vytvorení vzorky čínskej vláde nijakým spôsobom nebránilo zhromaždiť informácie všeobecnej povahy. Čínska vláda mala navyše po zostavení vzorky ešte 43 dní na zhromaždenie informácií, ktoré sa týkali vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Komisia konala v súlade s článkom 12 ods. 1 dohody o subvenciách a čínskej vláde poskytla dostatok času a príležitostí na predloženie všetkých dôkazov, ktoré považovala za relevantné, pričom prihliadala na to, že táto povinnosť musí byť časovo obmedzená, aby sa zaistilo včasné dokončenie prešetrovania.
(378)
Čínska vláda taktiež tvrdila, že Komisia pôvodne požiadala o podrobné informácie o vyvážajúcich výrobcoch, ktorí neboli zaradení do vzorky, čo nebola „potrebná informácia“ na účely prešetrovania, ktoré sa zakladá na skúmaní vzorky. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v čase, keď sa odoslal dotazník určený čínskej vláde, ešte nebolo známe konečné rozhodnutie, či sa v tomto konaní použije alebo nepoužije vzorka. Po tom, ako čínski vyvážajúci výrobcovia doručili Komisii vyplnené dotazníky a bolo zrejmé, že vývozcovia budú vo veľkej miere spolupracovať, a hneď, ako bolo zrejmé, že vývozcovia zaradení do vzorky budú spolupracovať vhodným vyplnením dotazníkov, Komisia netrvala na poskytnutí informácií o subvencovaní konkrétnych spoločností v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami, ktorí neboli zaradení do vzorky. Komisia preto s týmto tvrdením nesúhlasí.
(379)
Čínska vláda tvrdila, že v konečnom informačnom dokumente Komisia chybne uviedla, že čínska vláda zatajila určité informácie vo vyplnenom dotazníku a následne predložených dokumentoch. Toto tvrdenie nie je správne. Ako už Komisia uviedla vo svojom liste z 23. mája 2013, ktorý bol adresovaný čínskej vláde, čínska vláda neposkytla požadované informácie o štátnych finančných inštitúciách, dokumentoch súvisiacich so Sinosure a s poskytovaním poistenia vývozných úverov, dokumentoch súvisiacich s demonštračným programom Golden Sun a informácie súvisiace s udeľovaním práv na užívanie pozemkov.
(380)
Komisia podľa čínskej vlády neuplatnila fakty dostupné v rámci mechanizmu na doplnenie chýbajúcich informácií, ako vyplýva z judikatúry rozhodcovských panelov WTO a sporov v rámci WTO (86), a namiesto toho „uplatnila nepriaznivý záver sankčným spôsobom a ďalej porušila ustanovenia dohody o subvenciách“. Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia nepoužila dostupné fakty „len na účely nahradenia informácií, ktoré by mohli chýbať, ale aj ako osobitné východisko všetkých svojich zistení o subvencovaní, pričom vôbec nezohľadnila významný objem informácií, ktoré poskytla čínska vláda a zapojené finančné inštitúcie, a to najčastejšie z dôvodu údajného zlyhania poskytnúť dokonalé odpovede alebo dokázať každý číselný údaj“. Toto nebol postup Komisie. Všetky informácie vrátane plánov a právnych predpisov, ktoré predložila čínska vláda, sa posúdili a analyzovali, a zistenia zväčša vychádzajú z týchto dokumentov, ktoré poskytla čínska vláda, kedykoľvek boli tieto dokumenty dostupné a potvrdila sa ich správnosť. Časté citovanie týchto dokumentov podporujúcich zistenia, svedčí o tom, ako Komisia nakladala s informáciami, ktoré predložila čínska vláda. V odôvodnení 110 Komisia zreteľne spresňuje jediné situácie, v ktorých sa predložené informácie nezohľadnili, pretože boli nedôveryhodné.
(381)
Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia si protirečila, keď v konečnom informačnom dokumente uviedla, že v tomto prešetrovaní žiadala informácie ku konkrétnym transakciám len v súvislosti s vývozcami zaradenými do vzorky, a na inom mieste v rovnakom dokumente uviedla, že „dotazník určený vláde sa neobmedzuje na vývozcov zaradených do vzorky“. Toto nie je pravda. Komisia neuviedla protirečivé informácie. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 378, Komisia obmedzila svoju pôvodnú žiadosť na poskytnutie informácií špecifických pre spoločnosť vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky po rozhodnutí o výbere vzorky. Avšak s cieľom posúdiť, či subvenčné schémy podliehajú vyrovnávacím opatreniam, si Komisia vyžiadala aj iné informácie než informácie súvisiace s vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, ako napr. informácie o finančných trhoch v Číne alebo o trhu s právami na užívanie pozemkov. Preto sa uvádza, že „dotazník určený vláde sa neobmedzuje na vývozcov zaradených do vzorky“.
(382)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia pravdepodobne prehliada skutočnosť, že informácie nemôžu byť zamietnuté jednoducho pre to, že nie je možné ich overiť. Toto nie je spôsob, akým Komisia v tomto prešetrovaní nakladala s informáciami. Nemožnosť overenia takýchto informácií nebola v žiadnom prípade jediným dôvodom na ich úplné zamietnutie. Avšak, ak im protirečili iné informácie v spise, a súčasne čínska vláda nebola schopná podložiť ich nijakým druhom dôkazov, takéto informácie nebolo možné uznať za dôveryhodné.
(383)
Podľa čínskej vlády Komisia v odseku 85 konečného informačného dokumentu (reprodukovaný v odôvodnení 117) „uznala“, že čínska vláda nemá kontrolu nad bankovými a finančnými inštitúciami a nemôže im nariadiť, aby poskytli informácie. Poznamenáva sa, že Komisia si nie je vedomá, že by uviedla takúto informáciu a po preskúmaní znenia odôvodnenia sa nepotvrdilo, že by ju uviedla.
(384)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia sa zhodla s čínskou vládou na tom, že pred vnútroštátnymi právnymi predpismi nemôžu mať v prípade prešetrovania prednosť požiadavky základného nariadenia EÚ alebo dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Odkaz, ktorý uviedla čínska vláda na odôvodnenie neposkytnutia údajne dôverných informácií, je nerelevantný. Komisia však poukázala na to (odôvodnenie 117), že ustanovenia obecných právnych predpisov alebo interných pravidiel člena WTO ju nemôžu oslobodiť od povinnosti spolupracovať pri prešetrovaní, a v prípade konfliktu je povinnosťou čínskej vlády navrhnúť spôsoby umožnenia prístupu k informáciám, aby sa mohli primerane overiť. Čínska vláda narážala na situáciu, keď jeden bankový úradník poskytol posúdenie úverového rizika pre spoločnosť zaradenú do vzorky ako príklad návrhu spôsobu overovania údajne obmedzených informácií a uviedla, že „Komisia napriek tomu stále nebola spokojná“. Naopak zo znenia odôvodnenia 148 je zrejmé, že Komisia nerobila s overovaním tohto konkrétneho dokumentu žiadny problém a tieto informácie plne zohľadnila vo svojich zisteniach. Išlo však o výnimočnú situáciu, ktorá sa nanešťastie nezopakovala v prípade väčšiny informácií podobnej povahy, ktoré sa vyžadovali v tomto prešetrovaní.
(385)
Čínska vláda v tejto súvislosti ďalej tvrdila, že o „citlivých interných dokumentoch“ bánk sa uvažovalo ako o možných relevantných informáciách podľa dohody o subvenciách, a vzhľadom na ich neposkytnutie sa nemohli uplatniť dostupné fakty. Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie je príliš zovšeobecňujúce a nevidí spôsob, akým by bolo možné vo všetkých prípadoch vykonať dôsledné overenie (vykonané pomocou zavedenia riadnych postupov na zaistenie dôvernosti), keby tieto dokumenty (vrátane dokumentov o transakciách s klientmi) boli jednoducho zamlčané. Ak nie je k dispozícii overovanie, dostupné fakty sa môžu použiť na pokrytie medzier pri zhromažďovaní skutočností.
(386)
Čínska vláda opakovane tvrdila, že list predchádzajúci overovaniu neobsahoval konkrétne otázky o overovaní a odvolávala sa na list Komisie z 23. mája 2013, v ktorom sa použila táto formulácia. Komisia však v odseku 86 konečného informačného dokumentu (reprodukovaný v odôvodnení 118) uviedla, že list z 25. marca 2013 predchádzajúci overovaniu obsahoval veľmi konkrétny a podrobný zoznam problémov a dokumentov, ktoré budú predmetom overovania v úplnom súlade s článkom 26 ods. 3 základného nariadenia a požiadavkami WTO. Neuvedenie zoznamu konkrétnych otázok, ktorého poskytnutie nemá žiadny právny základ v základnom nariadení ani v pravidlách WTO, neospravedlňuje čínsku vládu za neposkytnutie spolupráce pri overovaní.
(387)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia pri overovaní nebola vôbec flexibilná. Toto je nesprávne vyloženie skutočností a situácie pred a počas overovacej návštevy. V odsekoch 88 - 90 konečného informačného dokumentu (reprodukované v odôvodneniach 120 - 122) sa už spresnilo, že flexibilita preukázaná Komisiou bola úplná a bezpodmienečná. Čínska vláda sa pokúšala poskytnúť informácie, ktoré nebolo možné v žiadnom prípade overiť v stanovenom časovom rámci návštev na mieste, čo bohužiaľ znamenalo, že tieto informácie nebolo možné podrobiť krížovej kontrole a udeliť im váhu overeného dokumentu. Čínska vláda Komisiu takisto upozornila na judikatúru WTO v rámci panelu vo veci ES - Salmon, podľa ktorej „overiteľnosť“ dokumentov nie je vždy určená možnosťou prešetriť ich na mieste, a tvrdila, že Komisia nemôže odmietnuť informácie len preto, že neboli k dispozícii počas overovacej návštevy. Komisia poznamenáva, že pokiaľ takéto informácie nie sú prístupné overeniu na mieste na otestovanie ich spoľahlivosti a presnosti, môže sa im prikladať menšia váha než v prípade, ak by sa riadne overili, čo sa občas stalo v predmetnom prípade.
(388)
Čínska vláda spochybňuje údajný postup Komisie neprijať nové dokumenty a dôkazy, ktoré vyžadujú overenie, po skončení overovacieho zasadnutia, ktorého sa týkajú. V odseku 89 konečného informačného dokumentu (reprodukovaný v odôvodnení 121) sa už spresnilo, že sa tak nikdy nepostupuje ani nepostupovalo. Je pravda, že Komisia za normálnych okolností nemôže prijať dokumenty ako doklady na overovanie po skončení overovacieho zasadnutia, a že nie je prakticky možné overiť takéto dokumenty, avšak nič nebráni čínskej vláde, aby takéto dokumenty odoslala písomne, čo sa mimochodom stalo aj v tomto prípade.
(389)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nevysvetlila dôvody vyžiadania šiestich dokumentov uvedených v odôvodnení 122 a na tomto základe nebolo ich overenie povolené. Toto tvrdenie už čínska vláda uviedla vo svojom liste z 3. júna 2013 a Komisia naň plne reagovala v odôvodnení 122. Opakovane sa poznamenáva, že všetky tieto dokumenty sa týkajú príslušného výrobného odvetvia, a dokonca sa priamo týkajú aj konkrétnych subvenčných schém, ako je preferenčné úverovanie alebo preferenčné daňové režimy. Z ich názvov a obsahu je preto jednoznačné, že boli relevantné pre prešetrovanie. Čínska vláda však počas overovania jednoducho odmietla odpovedať na akékoľvek otázky v tejto súvislosti, pričom ako jediný dôvod uvádzala údajnú nepodstatnosť dokumentu pre dané konanie.
(390)
Čínska vláda tvrdila, že k informáciám, ktoré predložila vo vyplnenom dotazníku o podieloch úverov poskytnutých príslušnému odvetviu, nemôže poskytnúť podporné dôkazy, pretože tieto informácie vlastnia banky, ktoré sú nezávislými subjektmi a nie sú útvarmi čínskej vlády, a že Komisia by si mala overiť tieto údaje u bánk. Čínska vláda sa odvolávala na ustanovenia zákona o komerčnom bankovníctve, v ktorom sa bankám nariaďuje, aby svoje služby poskytovali v súlade so zákonom (článok 4) a uvádza sa, že do podnikateľskej činnosti bánk nesmú zasahovať žiadne miestne orgány ani útvary vlády na rôznych úrovniach, verejné organizácie či jednotlivci (článok 5). Faktom je, že čínska vláda vo vyplnenom dotazníku uviedla údaj, ktorý vôbec nevedela podložiť. Banky, ktoré sa Komisia snažila overiť, takisto neboli schopné podložiť tieto informácie nijakými informáciami. Ak by sa tento postup uznal za prijateľný, prešetrovaná strana by mohla jednoducho uviesť akýkoľvek údaj na podporu svojho prípadu a prešetrujúci orgán by ho musel prijať bez možnosti overiť, či sa odráža od faktov. Toto je o to dôležitejšie vzhľadom na to, že tieto konkrétne informácie si protirečia s inými informáciami v spise. Zákon o komerčnom bankovníctve obsahuje aj ďalšie články, v ktorých sa bankám nariaďuje, aby poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík (článok 34). Ako správne zdôrazňuje čínska vláda vo svojich pripomienkach, banky musia poskytovať svoje služby v súlade so zákonom, t. j. takisto aj s uvedenými ustanoveniami článku 34 zákona o komerčnom bankovníctve. Toto údajne jednoznačné oddelenie vlády a bánk teda dostupné fakty nedosvedčili.
(391)
Čínska vláda tvrdila, že poskytla všetky informácie súvisiace s vlastníctvom bánk, ktoré vlastní. Takisto tvrdila, že nahlásené údaje o vlastníctve bánk sú oficiálnymi údajmi čínskeho bankového regulačného orgánu, a preto nebol dôvod domnievať sa, že informácie poskytnuté čínskou vládou sú nesprávne alebo zavádzajúce a uplatniť ustanovenia článku 28 základného nariadenia. Čínska vláda ďalej uviedla, že si nie je istá, odkiaľ Komisia čerpala informácie uvedené v odseku 95 (reprodukovaný v odôvodnení 127) konečného informačného dokumentu („Verejne dostupné informácie naznačujú, že existujú aj iné banky v štátnom vlastníctve, ktoré poskytli úvery vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky“), t. j. okrem bánk, ktoré čínska vláda nahlásila ako banky v štátnom vlastníctve v odpovedi na písomné upozornenie o nedostatkoch. Tieto tvrdenia nemohli byť prijaté. Poznamenáva sa, že čínska vláda pôvodne vo svojom vyplnenom dotazníku tvrdila, že nemá žiadne informácie o svojom vlastníctve bánk. Čínska vláda poskytla nejaké informácie v tejto súvislosti až po tom, ako Komisia upozornila v písomnom upozornení na nedostatky, že podľa čínskych právnych predpisov musí čínska vláda zhromažďovať tieto informácie. Pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu počas overovania odmietol podložiť údaje o vlastníctve bánk akýmikoľvek podkladovými dôkazmi, odmietol uviesť zdroj informácií a nevysvetlil, odkiaľ pochádzajú. Takisto sa poznamenáva, že čínska vláda nespochybnila skutočnosť, že najmenej 5 bánk, ktoré Komisia vymenovala v konečnom informačnom dokumente (pozri poznámku pod čiarou k odôvodneniu 127) vlastní štát.
(392)
Čínska vláda vyjadrila nesúhlas s informáciami uvedenými v odseku 97 konečného informačného dokumentu (zopakovaný v odôvodnení 129), že čínsky regulačný bankový orgán odmietol odpovedať na otázku o 10 najväčších bankách v Číne, pretože sa nepredložila v písomnej podobe a tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila fakty, pretože hlavným dôvodom neposkytnutia odpovede bolo to, že potrebovali čas na zostavenie odpovede, keďže táto otázka nebola uvedená v liste predchádzajúcom overovaniu. Faktom však je, že fakty v tejto otázke si nesprávne vyložila čínska vláda. Komisia netrvala na poskytnutí okamžitej odpovede, avšak čínsky bankový regulačný orgán odmietol čo i len pozrieť sa na otázku pod zámienkou, že sa mu neposkytla v predstihu v písomnej podobe. Ak bol dôvodom nedostatok času na prípravu odpovede, čínska vláda mohla odpoveď poskytnúť v neskoršom štádiu overovania alebo e-mailom (aj keď bez toho, aby ju Komisia mohla overiť), ako to urobila v prípade viacerých ďalších dokumentov. Čínska vláda však tak nespravila.
(393)
Čínska vláda tvrdila, že poskytla všetky dokumenty o zriadení a mandáte čínskeho bankového regulačného orgánu, ktoré si Komisia vyžiadala v dotazníku, a keďže Komisia sa na túto tému nevyjadrila v písomnom upozornení o nedostatkoch ani nepožiadala o tieto dokumenty v zozname dokumentov, ktoré sa mali poskytnúť pred začatím overovacej návštevy, v rámci prílohy 2 k listu predchádzajúcemu overovaniu, čínska vláda nepovažovala za svoju povinnosť poskytnúť akékoľvek ďalšie dokumenty. Toto nie je pravda. Komisia si vyžiadala všetky dokumenty, ktoré tvorili základ pre zriadenie a mandát čínskeho bankového regulačného orgánu, avšak čínska vláda poskytla len niektoré z nich. Komisia sa dozvedela o existencii ďalších dokumentov v tejto súvislosti len na základe informácií, ktoré poskytol pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu. Odpoveď čínskej vlády poskytnutá v tejto súvislosti v dotazníku bola nekompletná a zavádzajúca, keďže čínska vláda (čínsky bankový regulačný orgán) očividne vedeli o existencii týchto dodatočných dokumentov, ako to potvrdil čínsky bankový regulačný orgán počas overovania na mieste.
(394)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia počas overovania nepožiadala konkrétne o štatistiky a správy bánk, ktoré poskytli úvery vývozcom zaradeným do vzorky na obdobie prešetrovania. Tvrdila, že Komisia požiadala len o štatistickú správu za rok 2012, ktorú čínskemu bankovému regulačnému orgánu predložila Čínska banka, a pracovník čínskeho bankového regulačného orgánu musel konzultovať túto žiadosť s príslušným právnym oddelením z dôvodu dodržania povinností na zachovanie dôvernosti. Toto tvrdenie nie je správne. Komisia počas overovania zopakovala svoju žiadosť uvedenú v dotazníku a písomnom upozornení na nedostatky o poskytnutie štatistík od všetkých bánk, ktoré poskytli úvery vývozcom zaradeným do vzorky (87).
(395)
Čínska vláda ďalej tvrdila, že odkaz navrhovateľa v podnete na prípad natieraného bezdrevného papiera, v ktorom Komisia „na základe nepriaznivých záverov“ usúdila, že komerčné banky v štátnom vlastníctve konali ako verejné orgány, „je nepodloženým tvrdením bez kontextu a nezohľadňuje povahu a existenciu subvencií, ktoré sa poskytli vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku, a preto ho nemožno považovať za dostatočný dôkaz“ existencie finančných príspevkov zo strany vlády alebo verejného orgánu v zmysle článku 11 ods. 2 dohody o subvenciách. V prvom rade treba zdôrazniť, že dané zistenia v prípade natieraného bezdrevného papiera nevychádzali z nepriaznivých záverov, ale z dostupných faktov v súlade s článkom 28 základného nariadenia, a neexistuje žiadny nadväzujúci rozsudok, ktorý by potvrdzoval tvrdenie čínskej vlády, že zistenia Komisie v tejto súvislosti vychádzajú z „neprimeraného použitia dostupných faktov“. Naopak, Komisia dospela k podobným zisteniam v súvislosti s komerčnými bankami v štátnom vlastníctve aj v inom antisubvenčnom konaní, ktoré sa týkalo dovozu z Číny, konkrétne ocele s organickým povlakom, a aj iné prešetrovacie orgány dospeli k záveru, že čínske komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi, predovšetkým Spojené štáty americké v zistení, ktoré potvrdil odvolací orgán WTO (88).
(396)
Čínska vláda naďalej tvrdila, že Komisia žiadala určité informácie od všetkých bánk zriadených v Číne, a že pre čínsku vládu nebolo prakticky možné poskytnúť takéto informácie od „vyše 3 800“ bánk. Komisia nesúhlasí s týmto tvrdením a opäť sa odvoláva na písomné upozornenie na nedostatky, v ktorom sa následne po doručení vyplneného dotazníka od čínskej vlády obmedzil záber požadovaných informácií len na banky, kde má čínska vláda priamy alebo nepriamy vlastnícky podiel (89).
(397)
Čínska vláda tiež tvrdila, že tvrdenie Komisie, podľa ktorého zohľadnila zhrnutie dotknutých obežníkov Čínskej ľudovej banky z webovej lokality, ktorá sa predložila počas overovania, je nesprávne, a že to potvrdzuje odsek 133 konečného informačného dokumentu (reprodukovaný v odôvodnení 164). Toto tvrdenie nie je správne. Odôvodnenie 164 neprotirečí obsahu výňatkov z webovej lokality. Zohľadňuje, a zároveň sa opiera o konkrétny obsah obežníka, voči správnosti ktorého čínska vláda doteraz nikdy nenamietala.
(398)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia „vyňala určité pojmy a vety z kontextu z viacerých dokumentov“, ďalšie údaje nesprávne vyložila a snažila sa ich prepojiť s cieľom konštatovať, že čínska vláda podporuje priemysel vyrábajúci príslušný výrobok alebo konštatovať, že komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi. Uvádza, že „pri prečítaní kompletnej verzie“ týchto dokumentov (plány, projekty a rozhodnutia) by sa preukázalo, že zisteniam Komisie chýba právny základ, a že nevychádzajú z dôkazov. Toto tvrdenie nie je správne. Komisia analyzovala a posudzovala všetky dokumenty vrátane dokumentov uvedených v odôvodnení 102 v ich kompletnom znení, t. j. presne tým spôsobom, ktorý presadzuje čínska vláda.
(399)
V súvislosti s rozhodnutím č. 40 čínska vláda tvrdila, že Komisia z neho citovala v konečnom informačnom dokumente bez kontextu „s cieľom narušiť jeho správny význam“. Podľa čínskej vlády je z ostatných ustanovení rozhodnutia č. 40 zrejmé, že jeho cieľom je podporovať rozvoj používania obnoviteľných zdrojov energie, a nie klasifikovať solárne moduly a články ako ciele akejkoľvek očakávanej rozvojovej politiky, ako tvrdí Komisia. Nie je pravda, že odvolanie Komisie na znenie článku V rozhodnutia č. 40 bolo vytrhnuté z kontextu. Komisia neuvádza, či jedným z cieľom bol alebo nebol rozvoj používania obnoviteľných zdrojov energie. Faktom je, že v rozhodnutí č. 40 Štátna rada identifikovala nové energetické odvetvie a slnečnú energiu ako prioritné odvetvia, ktoré tak spadajú do kategórie podporovaných projektov v katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu. Vzhľadom na články 17, 18 a 19 rozhodnutia č. 40 môžu finančné inštitúcie poskytovať úvery len odvetviam/spoločnostiam, ktoré patria do tejto kategórie. Toto jasne naznačuje, že fotovoltický priemysel, ktorý vyrába okrem iného solárne moduly a články, je prioritným odvetvím.
(400)
Čínska vláda tvrdila, že v texte rozhodnutia Štátnej rady z 10. októbra nebola žiadna zmienka o solárnych moduloch a článkoch ani o fotovoltickom priemysle, a ak sa presadzovala nejaká daňová podpora, týkala sa cieľov v oblasti používania energie z alternatívnych zdrojov, ktoré nemajú žiadny vplyv na všeobecný rozvoj výroby modulov a článkov. Komisia s týmto nesúhlasí. Treba poznamenať, že toto rozhodnutie Štátnej rady sa nezameriava len na podporu používania alternatívnych zdrojov energie. Z jeho názvu (rozhodnutie Štátnej rady o rozmachu inkubácie a rozvoja strategických rozvíjajúcich sa odvetví) i z jeho obsahu (okrem iného z článku 1 ods. 1, článku 1 ods. 2, článku 2 ods. 2) je zrejmé, že je zamerané na podporu rozvoja vybraných odvetví (v tomto prípade strategických rozvíjajúcich sa odvetví). Potvrdzuje to aj skutočnosť, že ciele stanovené v tomto rozhodnutí priamo nadväzujú na výstupy a výkonnosť strategických rozvíjajúcich sa odvetví (článok 2 ods. 3). V rozhodnutí je tiež jednoznačná súvislosť medzi strategickými rozvíjajúcimi sa odvetviami a fotovoltickým priemyslom, ktorý okrem iného vyrába solárne moduly a články. Po prvé, fotovoltický priemysel je bez pochybností segmentom odvetvia alternatívnych zdrojov energie, na ktorý sa odkazuje v článku 2 rozhodnutia ako na odvetvie, ktoré by mal štát inkubovať a rozvíjať. Po druhé, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky patria do kategórie odvetví v oblasti vyspelých technológií, ktoré sa spomínajú v článku 2 ods. 2 rozhodnutia. Podobne v 12. päťročnom pláne sa odvetvie slnečnej energie uvádza v rámci strategických odvetví a aj v 12. päťročnom pláne pre solárny fotovoltický priemysel sa potvrdzuje, že Štátna rada „uviedla solárny fotovoltický priemysel v dôležitej oblasti strategických rozvíjajúcich sa odvetví, ktoré bude naša krajina v budúcnosti rozvíjať“ (90).
(401)
Podľa čínskej vlády Komisia síce citovala plán strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky, avšak neuviedla ani jeden výskyt alebo ustanovenie, v ktorom tento dokument do vymedzenia podnikov zameraných na vyspelé technológie zaraďuje podniky vyrábajúce moduly a články či všeobecne fotovoltický priemysel. Podľa čínskej vlády ciele tejto koncepcie sa zameriavajú len na rozvoj alternatívnych zdrojov energie na zníženie závislosti na fosílnych palivách. Komisia s týmto nesúhlasí. Väčšina prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky získala certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami a na tomto základe využila subvencie, ktoré sa mohli poskytovať len podnikom s vyspelými a novými technológiami (napr. oslobodenie od daní). Vývozcovia zaradení do vzorky použili rovnaké druhy individuálnych programov podpory, ktoré sa uvádzajú v tomto pláne.
(402)
Čínska vláda tvrdila, že tvrdenie Komisie, podľa ktorého sa v zákone ČĽR o vedeckom a technickom pokroku uvádza zoznam viacerých opatrení na podporu strategických odvetví vrátane solárneho fotovoltického priemyslu, nevychádza zo žiadnych skutočností, a že tento zákon sa nezmieňuje o fotovoltickom priemysle ani o strategických odvetviach a nie je dôvod tvrdiť, že príslušný výrobok spadá do rozsahu pôsobnosti tohto zákona. Toto tvrdenie nie je správne. Východiskom tohto tvrdenia sú ustanovenia článkov 18 a 34 tohto zákona. Podľa článku 18 štát podporuje a usmerňuje finančné inštitúcie pri podpore rozvoja priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií. Podľa článku 34 finančné inštitúcie orientované na politiku ponúkajú špeciálnu pomoc podnikovým projektom podporovaným štátom. Fotovoltický priemysel patrí do kategórie priemyselných odvetví v oblasti vyspelých a nových technológií, a súčasne patrí do kategórie podnikových projektov podporovaných štátom. V článku 17 toho istého zákona sa navyše prisľubujú preferenčné fiškálne politiky okrem iného subjektom, ktoré vykonávajú projekty spadajúce do štátnych vedeckých a technických plánov. Z odôvodnenia 401 je zrejmé, že projekty spoločností pôsobiacich vo fotovoltickom priemysle patria do tohto rozsahu pôsobnosti. Na záver, existujú najmenej tri jednoznačné náznaky, že fotovoltický priemysel a spoločnosti, ktoré vyrábajú a vyvážajú príslušný výrobok, sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto zákona.
(403)
Čínska vláda taktiež tvrdila, že Komisia posudzovala plány, rozhodnutia a zákony ČĽR ako dokumenty, ktoré majú rovnaký právny účinok a hodnotu, čo je v rozpore so zásadami právneho výkladu, s čínskymi právnymi predpismi a s opakovanými tvrdeniami čínskej vlády. Podľa čínskej vlády odkazy na päťročný plán a osobitný fotovoltický plán nemajú žiadnu právnu váhu, pretože sa neposkytol žiadny dôkaz potvrdzujúci právnu záväznosť týchto plánov. Toto nie je správe, pretože tvrdenie čínskej vlády, že tieto plány nie sú záväzné nie je podložené žiadnym iným podkladovým dôkazom v spise. Naopak v texte plánu v znení, ktoré poskytla čínska vláda vo vyplnenom dotazníku, sa jednoznačne uvádza: „Tento plán prerokoval a schválil národný ľudový kongres a má právny účinok.“ (91) Čínska vláda vo svojich pripomienkach ku konečnému sprístupneniu informácií uviedla: „Podľa právnych predpisov Číny pozostáva čínska legislatíva z ústavy, zákonov, správnych právnych predpisov, miestnych predpisov a pravidiel.“ Keďže má plán vplyv na právo a čínska vláda potvrdila, že právne predpisy sú v Číne platné, Komisia dospela k záveru, že tento plán je skutočne právne záväzný. Podľa spresnení čínskej vlády počas overovacej návštevy odvetvové a regionálne päťročné plány sú odvodené od všeobecného päťročného plánu, a preto Komisia nemá žiadne východisko na zaobchádzanie s päťročným plánom v odvetví fotovoltického priemyslu (2011 - 2015) inak než so všeobecným päťročným plánom.
(404)
Čínska vláda cituje „usmernenia Komisie v oblasti vyplácania/refundácie“ ako príklad podobného nezáväzného dokumentu v kontexte EÚ. Komisia predpokladá, že čínska vláda odkazuje na „Oznámenie Komisie o náhrade antidumpingových ciel“ (Ú. v. EÚ C 127, 29.5.2002, s. 10). V skutočnosti sa nedajú tieto usmernenia presne charakterizovať ako nezáväzné, keďže sú pre Komisiu záväzné, pokiaľ neporušujú nadradené pravidlá. Komisia stanovila, že čínske plány sú právne záväzné. Avšak aj keby sa hypoteticky predpokladalo, že nejde o takýto prípad, je zrejmé, že národné, odvetvové a regionálne plány, ktoré majú v skutočnosti pôvod v najvyššej úrovni vlády a ktoré vymedzujú vládnu politiku v oblasti hospodárskeho a priemyselného rozvoja, by mali veľmi vysokú preukázanú hodnotu vzhľadom na de facto povinnú povahu ich vymedzených cieľov. Zároveň je zrejmé, že vláda by sa na ne odvolávala s cieľom napomenúť subjekty, ktoré ich dôsledne neuplatňujú. Preto by boli stále veľmi dôležité pre zistenia týkajúce sa vládnych zásahov do hospodárstva a riadenia a kontroly niektorých odvetví.
3.5.2. Pripomienky strán k preferenčným politickým úverom, inému financovaniu, poistným zárukám
(405)
Čínska vláda tvrdila, že dôsledkom neposkytnutia odpovedí na prílohu A by nemalo byť uplatnenie dostupných faktov v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Podľa čínskej vlády ak by Komisia skutočne chcela overiť tvrdenia uvedené v podnete, podľa ktorých čínske banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi, nepotrebovala v dotazníkoch vyžadovať veľké množstvo interných, citlivých údajov o konkrétnych transakciách týkajúcich sa bánk, z ktorých mnohé neboli nijakým spôsobom vo vlastníctve čínskej vlády. V tejto súvislosti čínska vláda poukazovala na informácie o jednotlivých úveroch, ktoré banka poskytla vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. Účelom informácií, ktoré sa požadovali v prílohe A bolo overiť, či sú čínske banky verejnými orgánmi a či ich poveruje a riadi vláda. Okrem informácií o jednotlivých úveroch čínska vláda nespresnila, ktoré iné požadované informácie požaduje na tento účel za nerelevantné.
(406)
Pripomína sa, že otázky v prílohe A slúžili na získanie informácií o vlastníctve bánk, o zložení správnej rady a valnom zhromaždení akcionárov, zápisniciach z porád akcionárov/riaditeľov, prepojení vyššieho manažmentu so štátnymi orgánmi, zaradenie úverov podľa odvetvia, úverových politikách a o posudzovaní rizika v súvislosti s úvermi, ktoré sa poskytli spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Čínska vláda tvrdila, že tieto požiadavky boli pri zisťovaní v otázke verejného orgánu „očividne neprimerané“ a rozsah požadovaných informácií bol príliš široký. Čínska vláda tiež tvrdila, že ešte pred požiadaním o tieto informácie bolo nutné vykonať tzv. hraničné určenie, či subjekt je alebo nie je verejným orgánom. Komisia sa s touto argumentáciou nestotožňuje. S ohľadom na vysoké požiadavky stanovené odvolacím orgánom WTO v rozhodnutí DS 379 (92) sú potrebné všetky požadované informácie vrátane zistení o rozsahu vládneho zapojenia vo finančnom systéme. Dôkazy o tom, že subjekty konajú neobchodným spôsobom môžu napríklad poukázať v kombinácii s náznakmi vládneho zasahovania na poverenie a smerovanie. V každom prípade treba poznamenať, že po tom, ako sa vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky otvorili spolupráci, Komisia sa rozhodla obmedziť požadované informácie na úvery pre tieto firmy a nevyvodila žiadne dôsledky z toho, že čínska vláda neposkytla ostatné informácie o jednotlivých úveroch, ktoré sa pôvodne požadovali. Avšak všetky ostatné požadované informácie boli naďalej pre vyšetrovanie relevantné. Pokiaľ ide o tvrdenie čínskej vlády, že nemohla poskytnúť niektoré informácie z prílohy A, poznamenáva sa, že čínska vláda odmietla poskytnúť celú prílohu A okrem informácií o niektorých bankách. Po zohľadnení uvedených skutočností sa uzavrelo, že čínska vláda odmietla poskytnúť zvyšné požadované informácie v rámci primeraného obdobia.
(407)
Čínska vláda s odvolaním sa na správu odvolacieho orgánu WTO US-Hot-Rolled Steel (USA - oceľ valcovaná za tepla) (ods. 99) (93) tvrdí, že nebola prakticky schopná vyhovieť „neprimeraným“ požiadavkám Komisie, a že skutočnosť, že Komisia neriešila tento problém a neprepojila rôzne požiadavky k faktickému určovaniu, na ktoré nadväzovali, znamená, že Komisia nekonala v dobrej viere. Hoci citovaný prípad sa týka spolupráce vývozcov v antidumpingovom prípade, Komisia uznáva, že v prípade dotazníkov adresovaných vláde v prípadoch vyrovnávacieho cla je potrebné nájsť rovnováhu medzi požadovanými informáciami a praktickou schopnosťou respondenta vyhovieť požiadavkám. Táto rovnováha sa však musí dosiahnuť so zohľadnením všetkých skutočností. Určenie o stave štátnych bánk v Číne ako verejných orgánov sa už vykonalo v prípade natieraného bezdrevného papiera a v prípade ocele s organickým povlakom a v tomto prípade navrhovateľ poskytol dostatočné dôkazy, ktoré dosvedčujú, že štátom vlastnené banky zostali verejnými orgánmi. Čínska vláda mala preto očakávať prešetrovanie náročné na fakty, ak si želala vyvrátiť toto tvrdenie. Nanešťastie čínska vláda naďalej tvrdila, napr. že nemá informácie alebo že má len veľmi málo informácií o vlastníctve bánk zo strany vlády (veľmi významný faktor pri určovaní verejného orgánu), čo naznačovalo, že nekonala podľa svojich najlepších schopností a odmietala prístup k potrebným informáciám. Toto je jedna z „obmedzených podmienok“, na ktoré sa môže uplatniť článok 12.7 dohody o SCM (podľa správy panelu WTO (94)). Okrem toho, zatiaľ čo Komisia si bola vedomá toho, že požadované informácie boli z nutnosti dosť obšírne, spolupráca je obojstranný proces a pôvodná reakcia čínskej vlády bola taká, že jednoducho požiadala o spresnenie, na aké faktické určenia sa požadované informácie vzťahujú (čo nemožno určiť vopred), namiesto toho, aby navrhla spôsoby, akými by sa tieto požiadavky mohli primerane riešiť.
(408)
V súvislosti s overovaním Šanghajskej banky čínska vláda tvrdila, že skutočnosť, že overovanie sa neuskutočnilo, nie je dostatočným dôvodom na uplatnenie dostupných faktov, a že v každom prípade za neuskutočnenie overovania môže Komisia. Komisia v odpovedi poznamenáva, že faktická situácia v súvislosti s organizáciou verifikačnej návštevy v Šanghajskej banke sa opísala v odseku 111 a 112 konečného informačného dokumentu (zopakované v odôvodnení 143 a 144). Na faktickej situácii v súvislosti s týmto overovaním a nič nezmenilo a Komisia nesúhlasí s tým, ako čínska vláda vykladá tieto fakty, a trvá na tom, že urobila všetko, čo bolo v jej silách na vykonanie overovania, ktoré však nebolo možné pre prekážky na strane čínskej vlády. Čínska vláda sa odvoláva na správu panelu WTO (95), ktorá dospela k záveru, že ak sa neuskutoční návšteva na mieste, nie sú vyčerpané všetky možnosti overenia dokumentov. V prípade tohto vyšetrovania čínska vláda informovala Komisiu o tom, že banka je k dispozícii na overovanie, iba jeden pracovný deň pred tým, než čínska vláda začala s overovaním (po už predĺženom termíne pre toto potvrdenie), a uzavrela tak akúkoľvek možnosť vykonať návštevu na mieste, pretože sa už vykonali prípravné opatrenia, ktoré nebolo možné zmeniť. Za týchto okolností sa dospelo k záveru, že čínska vláda nekonala podľa svojich najlepších schopností a Komisia nevidí nijaký spôsob, akým by sa kontrola v rámci návštevy na mieste mohla zopakovať inými prostriedkami.
(409)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nemôže odmietnuť zohľadniť informácie poskytnuté bankou HuaXia v súvislosti s jej vlastníckou štruktúrou, pretože neboli „ideálne zo všetkých hľadísk“. Komisia poznamenáva, že dôvodom na nezohľadnenie týchto informácií nebolo to, že neboli ideálne zo všetkých hľadísk. Ako sa už spresnilo v odôvodnení 147, banka HuaXia nezverejnila žiadne informácie o vlastníctve štátu až do overovacej návštevy, i keď to Komisia požadovala už v pôvodnom dotazníku. Po tom, čo Komisia poukázala na to, že banka HuaXia má niekoľko štátnych akcionárov, banka predložila hárok papiera s informáciami z neznámeho zdroja, a navyše tieto informácie boli v rozpore s inými informáciami v spise. Takéto informácie nebolo možné zohľadniť.
(410)
V súvislosti s rozhodnutím banky HuaXia poskytnúť len niektoré posúdenia úverovej bonity, ktoré sa uvádza v odôvodnení 148, čínska vláda tvrdila, že Komisii bolo doručené primerané vysvetlenie, prečo nebolo možné poskytnúť ostatné posúdenia. Komisia sa s touto argumentáciou nestotožňuje. Keďže v liste predchádzajúcom overovaniu sa jednoznačne uviedlo, že tieto dokumenty budú predmetom overovacej návštevy, vysvetlenie, že „správy o posudzovaní rizík sa spracúvajú v iných pobočkách banky a zodpovední pracovníci momentálne nie sú k dispozícii“ nebolo uspokojivé. Čínska vláda navyše uvádza argument zopakovaný na inom mieste svojich pripomienok, že informácie nebolo možné poskytnúť z dôvodu zachovania dôverných informácií o klientovi. Komisia poznamenáva, že prešetrovanie vyrovnávacích ciel (96) obsahuje ustanovenia o nakladaní s dôvernými informáciami, a že v každom prípade väčšina požiadaviek Komisie v tejto a iných oblastiach sa týkala prezretia a nie skopírovania týchto informácií. V každom prípade, Komisia poznamenáva, že prísne uplatňovanie zásady „zachovania dôverných informácií o klientovi“ by mohlo znemožniť overovanie oveľa významnejších informácií pri antisubvenčnom prešetrovaní. V takýchto situáciách by bolo nemožné podrobiť odpovede vývozcov na mnohé otázky krížovej kontrole a náhodne kontrolovať príjemcov určitých schém v prípadoch, keby na strane vývozcov nebola žiadna spolupráca alebo keby sa prešetrovanie vykonávalo súhrnne.
(411)
Čínska vláda tvrdila, že banka EXIM plne spolupracovala pri prešetrovaní a určité dokumenty požadované Komisiou nemohli byť poskytnuté kvôli pravidlám vnútornej politiky, v záujme zachovania štátneho tajomstva, dôvernosti alebo kvôli iným zákonom. Odmietnutie poskytnutia týchto dokumentov preto nemôže viesť k uplatneniu dostupných faktov. V súlade so zákonom o komerčnom bankovníctve úradníci banky EXIM nemohli poskytnúť tieto dokumenty počas overovania. V tejto súvislosti a v rozpore s tvrdeniami Komisie, základné nariadenie a dohoda o subvenciách nemôžu mať prednosť pred štátnymi zákonmi ČĽR. Čínska vláda tiež tvrdila, že otázky o príslušnosti vyššieho vedenia k politickej strane sú nepodstatné a ČĽR ich považuje za rušivé. Komisia s týmto nesúhlasí. Pravidlá WTO (na ktorých je z veľkej časti postavené základné nariadenie) síce nemôžu mať „prednosť“ pred domácimi zákonmi, avšak Komisii to nebráni vyvodiť závery, keď tieto domáce zákony hatia primerané požiadavky o informácie. Faktom ďalej je, že banka EXIM síce poskytla určité odpovede vo vyplnenej prílohe A, odmietla však podložiť takmer všetky tieto informácie pomocou zdrojových údajov alebo nejakým druhom podkladových dôkazov. Tieto informácie majú preto iba hodnotu ústneho vyhlásenia, ktoré nie je podložené overenými písomnými dokumentmi. Ak by sa uznali takéto praktiky, banka EXIM by mohla poskytnúť akékoľvek informácie a prešetrovací orgán by ich musel uznať bez toho, aby mohol posúdiť ich presnosť.
Otázky o politickej príslušnosti a jednotkách KSČ v rámci banky EXIM (a všetkých bánk v tejto veci) majú veľký význam pri stanovovaní rozsahu štátneho vplyvu na riadenie bánk vo svetle konkrétnej úlohy KSČ na základe ústavy ČĽR. Doplnkovo k opodstatneniu týchto otázok, ktoré Komisia poskytla v odôvodnení 151, sa takisto poznamenáva, že v súlade so stanovami KSČ všetky organizácie vrátane súkromných komerčných podnikov, sú povinné zriadiť „primárne stranícke organizácie“, ak firma zamestnáva aspoň troch príslušníkov strany. Tieto organizácie zaručujú a kontrolujú realizáciu zásad a politík KSČ a štátu a podporujú zhromaždenia akcionárov, predstavenstva, dozornej rady a manažérov pri výkone ich funkcií a právomocí daných zo zákona (97). Obchodné právo ČĽR ukladá všetkým spoločnostiam v Číne zriadiť v rámci svojej organizačnej štruktúry organizáciu KSČ, ktorá by vykonávala aktivity KSČ (98).KSČ je preto zjavne prepojená s činnosťami čínskej vlády a činnosťami rôznych druhov podnikov a inštitúcií v Číne. Je preto oprávnené klásť v tejto súvislosti otázky zjavne súvisiace s príslušnosťou k politickej strane.
(412)
V súvislosti s overovaním Čínskej rozvojovej banky čínska vláda tvrdila to isté o otázkach o politickej príslušnosti manažmentu a úlohe KSČ v banke. Komisia v tejto súvislosti odkazuje na zdôvodnenia uvedené v odôvodnení 151 a 411. Čínska vláda takisto tvrdila, že Čínska rozvojová banka nemohla poskytnúť požadované správy o posúdení úverového rizika z dôvodu zachovania dôvernosti, a že poskytla šablónu úverového ratingu, ako aj konkrétny príklad posúdenia úverového rizika so zatajeným názvom spoločnosti. Poznamenáva sa, že šablóna úverového ratingu a úverový rating neznámej spoločnosti z neznámeho odvetvia nie je dôkazom posúdenia úverového rizika jedného z vývozcov zaradených do vzorky, ktoré si vyžiadala Komisia. V súvislosti s otázkou dôvernosti Komisia odkazuje na vysvetlenie v odôvodnení 410.
(413)
Čínska vláda tvrdila, že zistenia Komisie, podľa ktorých komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi, nie je v súlade s článkom 1 ods. 1 dohody o subvenciách, pretože Komisia vo svojom určení nevychádza zo žiadnych dôkazov a neposkytla podloženú a vhodnú analýzu svojho určenia, v ktorom sa tvrdí, že zapojenie vlády v čínskom finančnom sektore je natoľko podstatné, že banky sú povinné riadiť sa preferenčnými politikami. Komisia zásadne nesúhlasí s týmto tvrdením. Nezávislé informácie uvedené v odôvodneniach 162 až 168 dosvedčujú, že banky sa riadia preferenčnými politikami, a takisto to jasne vyplýva z viacerých čínskych plánov, zákonov a politických dokumentov uvedených v odôvodnení 102. Komisia prehodnotila, analyzovala a vymenovala určitý počet dokumentov vydaných medzinárodnými organizáciami vrátane WTO, Svetovej banky, MMF a OECD, z ktorých všetky dospeli k záveru, že čínsky bankový sektor podlieha značnej štátnej intervencii, a to najmä v súvislosti s privilegovanými prijímateľmi úverov a s nastavením úrokových sadzieb.
(414)
Čínska vláda spochybňuje relevantnosť niektorých dokumentov, ktoré sa použili ako najlepšie dostupné fakty, a ktoré Komisia uviedla v súvislosti s určením verejného orgánu, ktoré sa týkalo komerčných bánk v štátnom vlastníctve. Na úvod sa musí zdôrazniť, že sa Komisia musela, vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády a tiež jej odmietnutie poskytnúť požadované informácie, uchýliť k najlepším dostupným faktom.
(415)
Čínska vláda tvrdila, že správa o výskume Deutsche Bank (ďalej len „správa Deutsche Bank“), ktorú Komisia citovala v odôvodnení 161 opisuje historickú situáciu v Číne a nemôže poskytnúť nesporný základ na posúdenie čínskeho bankového sektora o 7 rokov neskôr. Po prvé, čínska vláda mylne tvrdí, že správa poskytuje základ na posúdenie situácie „o 7 rokov neskôr“. Správa pochádza z roku 2007 a obdobie prešetrovania, ktoré je príslušným obdobím na posudzovanie bankového sektora v Číne na účely tohto konania, sa začína v roku 2011. Správa sa teda venuje situácii spred 4 rokov od príslušného obdobia. Po druhé, správa Deutsche Bank nie je jediným dokumentom, o ktorý sa Komisia opiera vo svojich zisteniach, a je len začiatočným bodom analýzy Komisie zameranej na čínsky bankový sektor, a najmä na jeho vlastnícku štruktúru. Po tretie, ostatné informácie, ktoré Komisia uvádza na účely stanovenia vlastníckej štruktúry čínskeho bankového sektora (správy a pracovné dokumenty WTO, MMF a OECD) sú v súlade so správou Deutsche Bank. V tomto kontexte treba poznamenať, že samotná čínska vláda poskytla len minimum opakovane požadovaných informácií v tejto súvislosti a v skutočnosti nikdy na základe faktov nespochybnila zistenia Komisie o miere štátneho vlastníctva v bankovom sektore a štátnych zásahov do bankového systému.
(416)
Čínska vláda tiež spochybnila odkaz Komisie na správu WTO z roku 2012 o prehľade obchodnej politiky a tvrdí, že tvrdenie, že „štruktúra čínskeho bankového sektora sa vo všeobecnosti zmenila len málo“ sa uviedlo v porovnaní s predchádzajúcim skúmaným obdobím v roku 2010. Komisia nesúhlasí s týmto tvrdením. Komisia vo svojom konečnom informačnom dokumente citovala správy WTO o prehľade obchodnej politiky z roku 2010 a 2012 v tom istom odôvodnení 161 s cieľom preukázať, že v období dvoch rokov sa zmenilo veľmi málo. Zatiaľ čo v správe z roku 2010 sa uvádzalo, že „vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora“, v správe z roku 2012 sa potvrdilo, že v tejto súvislosti sa zmenilo málo. Čínska vláda tiež citovala správu z roku 2012 a na základe týchto citácií tvrdila, že správa protirečí posúdeniu Komisie v odôvodnení 161. Toto tvrdenie nemožno akceptovať. Žiadna citácia uvedená v pripomienkach čínskej vlády ku konečnému sprístupneniu informácií neprotirečí, ba dokonca ani nespochybňuje posúdenie Komisie v odôvodnení 161.
(417)
Čínska vláda tiež tvrdila, že zistenia Komisie v odôvodnení 162 nie sú podložené nesporným dôkazom, pretože Komisia (dodatkovo k správe Deutsche Bank a WTO prehľadom obchodnej politiky rozoberaných v predchádzajúcich odôvodneniach) „len odkazuje na správu Svetovej banky a ekonomický prehľad atď., ale neposkytuje žiadne primerané a vhodné vysvetlenia na podloženie svojich zistení“. Toto tvrdenie nemožno akceptovať. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v správe Svetovej banky sa okrem iného uvádza: „Napriek obdivuhodnému pokroku v reformovaní a prehlbovaní finančného sektora v ostatných troch desaťročiach je čínsky finančný systém aj naďalej potlačovaný a musí riešiť významné štrukturálne nerovnováhy. Aktuálny systém, ktorý sa vyznačuje dominantným postavením bánk v štátnom vlastníctve, výraznými zásahmi štátu a pokračujúcou kontrolou úrokových sadzieb, veľmi úspešne zmobilizoval úspory a vyčlenil kapitál na strategické odvetvia počas obdobia opätovného rastu hospodárstva v Číne“ alebo „Súbežne s tým musia priamu a nepriamu kontrolu finančných inštitúcií vystriedať nezávislé pravidlá odvíjajúce sa od trhu. Znamenalo by to vytvorenie autonómnej centrálnej banky, ktorá by prijímala operácie otvoreného trhu a pri riadení likvidity by používala úrokové sadzby namiesto úverových stropov. Komerčné banky by pri usmerňovaní poskytovania úverov používali komerčné zásady a analýzu úverovej bonity namiesto toho, aby sa riadili signálmi vlády“ a „vláda na všetkých úrovniach sa úzko zapája do komerčných operácií finančných inštitúcií, buď prostredníctvom vlastníctva podielov alebo nepriamym vplyvom, predovšetkým preto, že je z veľkej miery závislá od používania úverov komerčných bánk na dosahovanie politických cieľov“. Ekonomický prehľad OECD o Číne za rok 2010 označuje politiky Čínskej ľudovej banky v otázke stanovovania dolnej hranice úverových sadzieb a hornej hranice vkladových sadzieb za postup, ktorý slúži na odradenie bánk od primeraného oceňovania rizika, a za kontraproduktívne opatrenie v neprospech konkurencie v bankovom sektore a uvádza, že cieľom je ochrániť ziskovosť bankového sektora, ktorý je prevažne v štátnom vlastníctve.
(418)
Čínska vláda ďalej tvrdí, že určenie Komisie, podľa ktorého sa Čínska ľudová banka zapája do stanovovania úrokových sadzieb komerčných bánk v štátnom vlastníctve a ovplyvňuje ho, nie je primerane podložené podkladovými dôkazmi. V tejto súvislosti čínska vláda uviedla, že Komisia mala vedieť, že v júli 2013 sa zrušila dolná hranica úverových sadzieb. Po prvé, treba poznamenať, že Komisia neanalyzovala situáciu na bankovom trhu v Číne k júlu 2013, keďže nebola pre prešetrovanie podstatná. Po druhé, tvrdenie, že určenie Komisie nie je primerane podložené dôkazmi, je nesprávne. V príslušných obežníkoch sa jednoznačne uvádza, že Čínska ľudová banka stanovuje obmedzenia úverových ako aj vkladových sadzieb. A po tretie, Ekonomický prehľad OECD: Čína 2010 citovaný v odôvodnení 162 takisto potvrdzuje existenciu týchto obmedzení.
(419)
Čínska vláda tvrdila, že „Komisia vedela, že obežníkmi vrátane obežníkov z 8. júna a 8. júla 2012 vydaných po zisteniach o natieranom bezdrevnom papieri, sa výrazne pozmenili postupy Čínskej ľudovej banky v oblasti úrokových sadzieb“. To nie je správne. Komisia nemohla vedieť, či a ako presne sa postupy zmenili, keďže čínska vláda odmietla poskytnúť tieto obežníky. Dokonca aj zhrnutia z webových lokalít Čínskej ľudovej banky, ktoré sa predložili počas overovania, a o ktorých čínska vláda nesprávne tvrdí, že Komisia ich vôbec nezohľadnila, potvrdzujú existenciu týchto obmedzení.
(420)
Čínska vláda tiež tvrdila, že „Komisia vo svojich zisteniach nevychádzala z konkrétnych ‚dostupných faktov‘, ktoré protirečia historickým informáciám, ktoré vlastnila Komisia, a namiesto toho určila za povinnosť čínskej vlády dokázať, že došlo k zmene stavu záležitostí preskúmaných v prešetrovaní týkajúceho sa ocele s organickým povlakom.“ Vzhľadom na vysvetlenie uvedené v odôvodneniach 415 - 419 je zrejmé, že toto tvrdenie je nesprávne. V spise nie sú žiadne dostupné fakty, ktoré protirečia zisteniam Komisie a tieto zistenia nevychádzajú z historických informácií, ale z nesporných dôkazov založených na všetkých informáciách relevantných pre obdobie prešetrovania.
(421)
Čínska vláda tvrdila, že štyri body, ktoré Komisia uvádza v odôvodnení 166, sú nesprávnym údajom a chýba k nim právne posúdenie. Čínska vláda tvrdila, že odkaz na článok 34 zákona o komerčnom bankovníctve, v ktorom sa uvádza, že banky musia „poskytovať úvery na základe potrieb národného hospodárstva“ je úplne neutrálny. Nie je celkom jasné, čo čínska vláda rozumela pod prívlastkom „neutrálny“, avšak podľa plánov, politických dokumentov a zákonov citovaných v odôvodnení 102, rozvoj fotovoltického priemyslu a jeho finančná a iná podpora patria medzi potreby národného hospodárstva v Číne. V kontexte finančnej podpory, ktorá sa podporuje a vyjadruje v týchto dokumentoch, je zrejmé, že banky majú povinnosť podporovať spoločnosti patriace do fotovoltického priemyslu. Pokiaľ ide o zistenia, podľa ktorých musia banky dodržiavať zákonné pravidlá vyžadujúce, aby poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom, pri ktorých sa Komisia opierala o znenie rozhodnutia Štátnej rady č. 40, čínska vláda tvrdila, že „sú absolútne nemiestne“, pretože v rozhodnutí sa odvetvie slnečnej energie neuvádza ani sa neidentifikuje ako podporovaný projekt. Toto tvrdenie je tiež nesprávne. Z odôvodnenia 399 je zrejmé, že odvetvie slnečnej energie patrí do kategórie podporovaných odvetví/projektov. Čínska vláda sa podobne vyjadrila k zákonu ČĽR o vedeckom a technickom pokroku a k zisteniam Komisie, že vyžaduje, aby banky uprednostňovali rozvoj odvetví s vyspelými a novými technológiami, a že výrobcovia zaradení do vzorky spadajú do tejto kategórie vyspelých technológií. Podľa čínskej vlády Komisia v tejto otázke nevykonala žiadnu právnu analýzu, či odvetvie v oblasti slnečnej energie a výroby modulov a článkov opísané ako odvetvie s vyspelými technológiami spadá do rozsahu pôsobnosti tohto zákona. Toto tvrdenie nie je správne. Komisia ustanovila jednoznačné prepojenie medzi kategóriou odvetví s vyspelými technológiami a odvetvím slnečnej energie, ktoré vyrába moduly a články. Toto je podrobne vysvetlené v odôvodnení 402.
(422)
Čínska vláda tvrdila, že tvrdenie Komisie, že štátna účasť v čínskom finančnom sektore je významná a pokračuje, nie je podložené nespornými dôkazmi. Čínska vláda spochybnila dôkazy, ktoré Komisia citovala, a tvrdila, že správa MMF z roku 2009, v ktorej sa zdôrazňuje nedostatočná liberalizácia úrokových sadzieb, nie je relevantná, pretože úrokové sadzby v Číne sa úplne liberalizovali. Toto tvrdenie nie je správne. Dôkazy v spise potvrdzujú, že liberalizácia úrokových sadzieb v Číne nie je dokončená, čo takisto potvrdili pracovníci Čínskej ľudovej banky počas overovacej návštevy. V súvislosti so správou MMF o krajinách z roku 2010, na ktorú odkazuje Komisia, čínska vláda tvrdila, že Komisia úplne prehliadla zistenia MMF o liberalizácii finančného sektora. Toto nie je pravda. Komisia neprehliadla žiadne relevantné zistenia MMF v tejto správe, ktoré boli relevantné. Zistenia MMF, na ktoré odkazovala čínska vláda vo svojich pripomienkach, neprotirečia žiadnym zisteniam Komisie o účasti štátu v čínskom finančnom sektore, a istotne ani o štátnom vlastníctve alebo o politike úverových alebo vkladových úrokových sadzieb. Skutočnosť, že v správe sa uvádza, že v ostatných rokoch došlo k pokroku pri vývoji finančného systému v Číne smerom k systému, ktorý sa väčšmi odvíja od trhu, neznamená, že správa tvrdila, že v Číne skutočne existuje finančný systém odvíjajúci sa od trhu. V súvislosti s prehľadmi OECD, ktoré citovala Komisia, čínska vláda tvrdila, že nemožno dospieť k záveru, že banky v Číne nekonajú nezávisle, len na základe „jednej vety o vylúčení výrazného pokroku v oblasti liberalizácie bankového sektora“. Na adresu tohto tvrdenie treba poznamenať, že Komisia nikdy nedospela k takému záveru na základe „jednej vety“, ale ako sa preukázalo v prechádzajúcom texte, na základe viacerých dokumentov skompilovaných nezávislými medzinárodnými organizáciami.
(423)
Čínska vláda tvrdila, že analýza Komisie týkajúca sa určenia verejného orgánu je „úplne mylná“ a jej záver v odôvodnení 168 je nekonzistentný s tým, ako termín „verejný orgán“ vykladá odvolací orgán WTO v správe USA - Konečné antidumpingové a vyrovnávacie clo na určité výrobky z Číny. Jeden vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že odôvodnenie Komisie týkajúce sa určenia verejného orgánu je „právne chybné“. Čínska vláda tvrdila, že Komisia nepreukázala, že komerčné banky v štátnom vlastníctve majú vládnu právomoc a vykonávajú vládne príkazy, a že nepreukázala, i) že dotknuté funkcie, ktoré údajne vykonávajú komerčné banky v štátnom vlastníctve, sú funkciami, ktoré vo všeobecnosti vykonáva vláda, t. j. že sú predovšetkým vládnymi funkciami, ii) spoločné črty, ktoré majú komerčné banky v štátnom vlastníctve s vládou spoločné okrem vlastníctva podielov, ktoré sa takisto v prípade komerčných bánk v štátnom vlastníctve nepreukázalo; a iii) že všetky komerčné banky v štátnom vlastníctve majú vládnu právomoc, ktorá ich oprávňuje vykonávať vládne príkazy, alebo že im bola zverená právomoc vykonávať príslušné vládne funkcie. Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. Komisia odkazuje na analýzu tejto otázky, ktorú vykonala v odôvodneniach 158 - 167. Úvery sa spomínajú v definícii subvencie v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia ako úloha vlády. V súčasnom prešetrovaní sú komerčné banky v štátnom vlastníctve poverované prostredníctvom požiadaviek, plánov a ďalších politických dokumentoch podporiť určité sektory vrátane fotovoltického odvetvia. Na základe dostupných faktov sa tiež dospelo k záveru, že v Číne existuje podstatné vládne vlastníctvo bánk, a že vláda vykonáva významnú kontrolu nad komerčnými bankami v štátnom vlastníctve. Keďže čínska vláda neposkytla požadované informácie o vládnom vlastníctve všetkých čínskych komerčných bánk v štátnom vlastníctve, Komisia vo svojich zisteniach vychádzala z dostupných faktov. Komisia preto dospela k záveru, že komerčné banky v štátnom vlastníctve konajú pri výkone verejnej funkcie ako predĺžená ruka vlády pri vykonávaní úverových preferenčných politík v prospech určitých sektorov.
(424)
Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisii sa nepodarilo ustanoviť usmerňovanie alebo poverovanie súkromných bánk v Číne, a najmä to, že Komisia neustanovila, že čínska vláda vykonáva výslovné a potvrdzujúce poverovanie alebo nariaďovanie alebo zodpovednosť alebo autoritu vo vzťahu k súkromným bankám, a že komerčné banky v štátnom vlastníctve poskytujú preferenčné úvery. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 170 - 173, v Číne existuje vládna politika poskytujúca preferenčné úvery na podporu FV priemyslu. Súkromné banky sú povinné uplatňovať túto vládnu politiku: Čínska vláda nariadila všetkým bankám v Číne zákonom o komerčných bankách „poskytovať úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“. Tieto potreby priemyselné politiky sú okrem iného vymedzené v rôznych plánoch a politických dokumentoch o poskytovaní preferenčného financovania vybraným odvetviam, medzi ktoré patrí aj fotovoltický priemysel. Čínska vláda tvrdila, že príslušný zákon o komerčných bankách sa vytrhol z kontextu a výslovne nedosvedčuje žiadne poverovanie alebo riadenie, udeľovanie zodpovednosti ani výkon vládnych príkazov zo strany čínskej vlády vo vzťahu k akejkoľvek komerčnej banke. Komisia nesúhlasí s tým, že článok 34 sa vytrhol z kontextu, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 390, a považuje jeho formuláciu za jasný, právne záväzný pokyn pre všetky banky v Číne. Komisia takisto nesúhlasí s tvrdením čínskej vlády, že dokumenty dosvedčujúce preferenčné poskytovanie úverov fotovoltickému priemyslu uvedené v odôvodnení 102 sú „nevhodným právnym základom“. Toto je podrobne vysvetlené v odôvodneniach 399 - 403.
(425)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia nepreukázala, že zahraničné banky v Číne prijímajú poverenie alebo smerovanie od čínskej vlády. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia preukázala poverenie a smerovanie všetkých súkromných bánk v Číne (okrem iného odôvodnení 169 - 172 a 424) a to, že banky v zahraničnom vlastníctve patria do tejto kategórie.
(426)
V súvislosti s určovaním poverenia a smerovania čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia svoje závery vyvodila na základe posúdenia úverového rizika jedného z vývozcov zaradených do vzorky, ktoré vykonala jedna banka, a tieto závery vyvodila a uplatnila na všetky banky v Číne, t. j. použila v tejto súvislosti nepriaznivý záver. Poznamenáva sa, že čínska vláda aj banky odmietli poskytnúť akékoľvek posúdenie úverového rizika iných vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Keďže Komisia bola nútená uplatniť dostupné fakty v tejto súvislosti a uvedené posúdenie úverového rizika predstavovalo najlepšie dostupné fakty, Komisia sa pri vyvodzovaní záverov sčasti opierala o tento dokument. Opakuje sa však, že závery sa vyvodili na základe dostupných faktov, a nie na základe nepriaznivých záverov.
(427)
Čínska vláda namietla proti posúdeniu Komisie o narušení čínskeho finančného trhu, „pretože bolo právne mylné“. Čínska vláda tvrdila, že neexistuje žiadny dôkaz súvisiaci s obdobím prešetrovania, ktorý by naznačoval, že komerčné banky v štátnom vlastníctve predstavujú 2/3 čínskeho finančného trhu. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. Vzhľadom na neposkytnutie informácií o vlastníctve v bankovom sektore, ktoré Komisia opakovane požadovala od čínskej vlády, no tá ich neposkytla, Komisia použila dostupný fakt. Komisia v tejto súvislosti odkazovala na správu Deutsche Bank, v ktorej sa uvádza, že komerčné banky v štátnom vlastníctve predstavujú viac než 2/3 čínskeho finančného trhu. Tento údaj potvrdzujú aj dôkazy z dokumentov WTO, MMF, OECD a Svetovej banky, ktoré potvrdzujú, že účasť štátu v čínskom bankovom sektore sa počas obdobia prešetrovania podstatne nezmenila. Čínska vláda tiež tvrdila, že tvrdenie Komisie týkajúce sa úrokových sadzieb (konkrétne, že sa banky musia pridržiavať limitov určených Čínskou ľudovou bankou), je nesprávne, pretože spodná hranica úverových sadzieb sa úplne zrušila. Toto tvrdenie nie je správne. Je síce pravda, že čínska vláda v svojich pripomienkach tvrdila, že spodná hranica úverových sadzieb sa zrušila v júli 2013, to je však viac než jeden rok po skončení obdobia prešetrovania. Takisto je správne tvrdiť, že horné hranice vkladových sadzieb ešte stále platia. Zistenie Komisie, že banky nemajú úplnú slobodu pri rozhodovaní o podmienkach poskytovania úverov (prinajmenšom v súvislosti s obdobím prešetrovania) je preto správne a podporujú ho dôkazy v spise. Čínska vláda tiež namietala proti zisteniam Komisie v odôvodneniach 183 - 188 na základe údajnej nerelevantnosti viacerých plánov, politických dokumentov a zákonov, ktoré Komisia citovala. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí a odvoláva sa na odôvodnenia 399 - 403, v ktorých vysvetlila, prečo sú tieto dokumenty relevantné pre tieto zistenia.
Čínska vláda ďalej uviedla, že zistenie Komisie, podľa ktorého niektoré banky dostali prístup k devízovým rezervám SAFE, je nemiestne, pretože v dôkaze, na ktorý sa odvolávala Komisia, sa spomínala len banka EXIM a Čínska rozvojová banka a vysvetlila, že úvery čerpané z týchto rezerv sa poskytujú len podnikom v štátnom vlastníctve. Komisia sa s touto argumentáciou nestotožňuje. V dôkazoch sa len uvádza, že keď tento program začal, bol pôvodne dostupný iba pre politické banky - China Development Bank a EXIM, ale tiež sa v nich spomína veľký úver Bank of China, čo naznačuje, že počiatočné obmedzenie sa odstránilo. Tvrdenie, že v dôkaze „sa jasne uvádza, že úvery sa poskytujú len podnikom v štátnom vlastníctve, ako je Sinopec“, nie je presné. V skutočnosti sa uviedlo, že sa uprednostňujú veľké štátom vlastnené podniky, ale nenaznačuje sa, že poskytnutie takýchto úverov bolo obmedzené len na tieto podniky. A v každom prípade vzhľadom na veľkosť banky EXIM a China Development Bank a ich vplyv na čínsky finančný trh, aj keby sa program vyhradzoval len pre tieto banky, výsledkom by bolo výrazné narušenie finančného trhu ako celku.
(428)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia nepreukázala existenciu špecifickosti v súvislosti s preferenčným poskytovaním úverov, a že jej analýza špecifickosti je právne nejednotná, pretože nepreukázala, či sa rozhodnutie č. 40 týka projektov alebo odvetví. Podľa čínskej vlády fakt, že extrémne široký záber hospodárskych sektorov a odvetví je pokrytý rozhodnutím č. 40, neznamená, že tento dokument výslovne obmedzuje prístup k prípadnej subvencii pre určité podniky, ako sa vyžaduje ustanoviť podľa jurisdikcie WTO. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. V súvislosti s podporovanými projektmi sa pripomína, že tieto projekty pokrývajú len určité činnosti v rámci obmedzeného počtu priemyselných odvetví, a preto táto kategorizácia, ktorá pokrýva len určitý podsúbor podnikov v Číne, sa nemôže považovať za kategorizáciu všeobecnej a nešpecifickej povahy. Komisia považovala tento výklad za najprirodzenejší výklad vzhľadom na neposkytnutie vysvetlenia (a podkladových dokumentov) o tom, ako presne čínska vláda uplatňovala pojem fotovoltického priemyslu, napr. na účely rozhodnutia 40 a súvisiaceho katalógu na usmernenie reštrukturalizácie priemyslu. Ako sa navyše vysvetľuje v odôvodnení 102, solárny fotovoltický priemysel patrí do kategórie strategických odvetví vymedzených v 12. päťročnom pláne a na tomto základe má prístup k preferenčnému financovaniu, čo je zrejmé z citácií rôznych plánov a politických dokumentov a zákonov uvedených v tom istom odôvodnení.
(429)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia neustanovila existenciu výhody v súvislosti s preferenčným poskytovaním úverov, pretože Komisia vo svojich zisteniach nepodložila použitie externej referenčnej hodnoty na účely ustanovenia výhody. Podľa čínskej vlády Komisia nemala žiadne opodstatnenie uplatniť rating BB, pretože neposkytla žiadny dôkaz, že rating BB bude s väčšou pravdepodobnosťou nedeformovaným úverovým ratingom než akýkoľvek iný rating a jeho uplatnenie „svedčí o neprípustnom nepriaznivom závere v rozpore s článkom 12.7 dohody o subvenciách“. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Vzhľadom na deformácie a nedostatok náležitého posúdenia úverovej bonity alebo rizika vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bankami poskytujúcimi úvery Komisia nemohla vziať ako ich nominálnu hodnotu úverový rating jednotlivých vyvážajúcich výrobcov (ak vôbec nejaký mali). Rating BB nie je v tomto prípade nepriaznivým záverom a nie je pre vyvážajúcich vývozcov nepriaznivý, pretože je to najlepší neinvestičný rating na trhu.
(430)
Navrhovateľ tvrdil, že Komisia mala pri vytvorení referenčnej hodnoty pre niektorých vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli vo veľmi nepriaznivej finančnej situácii, použiť menej priaznivý rating ako BB. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 429 Komisia považovala rating BB (neinvestičný stupeň) za primerane odrážajúci finančnú situáciu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania.
(431)
Navrhovateľ takisto požadoval, aby Komisia zverejnila výpočet prirážky na úvery v čínskej mene. Komisia vysvetlila metodiku v odseku 169 konečného informačného dokumentu (reprodukovaný v odôvodnení 198). V súlade s metodikou v konaniach o natieranom bezdrevnom papieri a oceľou s organickým povlakom Komisia upravila čínske úrokové sadzby pridaním úrokového rozdielu medzi dlhopismi s najlepším ratingom a dlhopismi s ratingom BB, s ktorými sa obchodovalo trhoch počas obdobia prešetrovania.
(432)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že by Komisia s cieľom zistiť výhody preferenčných úverov mala porovnať úverové sadzby v „uprednostňovaných“ odvetviach s úverovými sadzbami v „neuprednostňovaných“ odvetviach. Komisia sa vzhľadom na analýzu finančného trhu (odôvodnenia 181 - 185) toto tvrdenie zamietla. Berúc do úvahy preukázané narušenia sa úrokové sadzby na čínskom finančnom trhu považujú za nespoľahlivé.
(433)
Čínska vláda tiež tvrdila, že v prípade úverov v EUR a USD nemala Komisia použiť externú referenčnú hodnotu, pretože jeden z kľúčových prvkov, na ktorom Komisia založila svoju analýzu deformácie, t. j. obmedzenia komerčných bánk v štátnom vlastníctve týkajúce sa úrokových sadzieb, v prípade týchto úverov neexistujú. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Obmedzenia komerčných bánk v štátnom vlastníctve týkajúce sa úrokových sadzieb je len jedným z kľúčových prvkov, ktoré Komisia použila pri analyzovaní čínskeho finančného trhu. Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 180 - 185, existuje množstvo iných narušení, ktoré samé o sebe odôvodňovali použitie externých kritérií aj pri úveroch v eurách a amerických dolároch.
(434)
Niektorí vývozcovia a čínska vláda tvrdia, že dohody medzi vývozcami a určitými štátnymi bankami (ďalej sa v tomto oddiele uvádzajú ako „dohody“) nie sú zhodné s úverovými linkami a nekvalifikujú sa ako finančný príspevok, pretože neobsahujú povinnosti ani záväzky, ktoré banke ukladajú poskytovať v budúcnosti financovanie podľa konkrétnych podmienok. Zároveň sa odvolávajú na závery panelu vo veci ES - Lietadlá, ktorá uviedla, že „len možnosť“, že vláda môže previesť finančné prostriedky, ak sa splnia vopred stanovené podmienky, nie je dostatočná na preukázanie existencie finančného príspevku. Poukázali na tvrdenie panelu, že „samotná“ zmluvná dohoda by mala „byť nastavená tak, aby bola schopná prinášať príjemcovi výhodu, ktorá je oddelená a nezávislá od výhody, ktorú mu môže priniesť akýkoľvek prevod finančných prostriedkov v budúcnosti“.
(435)
V súvislosti so zisteniami panelu vo veci ES - Lietadlá Komisia poznamenáva, že tieto zistenia neboli vyčerpávajúce, pokiaľ ide o rozsah kreditných liniek alebo iných podobných dohôd a nie sú záväzné pre výklad Komisie týkajúci sa základného nariadenia v tomto prípade. Komisia však nespochybňuje závery panelu, ale uplatňovanie týchto záverov na súčasné vyšetrovanie čínskej vlády. Dohody bežne umožňujú štátom vlastnenej banke požičať požadovanú sumu peňazí, niekedy v spojení s možnými vylepšeniami výkonnosti spoločnosti, ktorej sa to týka. Na jednej strane teda dohody môžu obsahovať menej explicitné alebo automatické povinnosti týkajúce sa podmienok pre budúce úvery ako tie, ktoré sú obsiahnuté v niektorých typoch dohôd o úverových linkách. Niekedy ich dopĺňajú samostatné dohody o úveroch alebo pôžičkách. Treba však poznamenať, že úvery v rámci týchto dohôd sa obvykle poskytujú za veľmi podobných ak nie priamo rovnakých podmienok. Na druhej strane, dohody obsahujú niektoré ustanovenia, ktoré presahujú bežný rámec dohôd o úverových linkách, a ktoré sa týkajú vytvorenia mechanizmu garantovanej podpory zo strany danej banky. Komisia sa domnieva, že v tomto prípade písomné ustanovenia dohôd nie sú úplne rozhodujúce, pretože „povinnosti“ alebo „záväzky“ na prevod finančných prostriedkov môžu byť vyjadrené písomne alebo ústne, a že ich existencia by sa mala určiť na základe všetkých zaznamenaných faktov.
(436)
Na tomto základe presná povaha záväzkov alebo povinností štátnych bánk podľa dohôd závisí od:
a)
Znenia dohôd: Komisia poznamenáva, že ustanovenia v najvýznamnejších dohodách zahŕňajúcich veľké štátne banky a konkrétne vyvážajúcich výrobcov sú v podstate podobné. Dohody ustanovujú úzke prepojenie medzi bankou a vývozcom v súvislosti s prevodom finančných prostriedkov. Zabezpečujú prevod stanovenej sumy peňazí, ak sa splnia určité podmienky týkajúce sa výkonnosti a úverového ratingu. Dohody oprávňujú firmu využívať „priaznivé zaobchádzanie“ pri žiadaní o úver v porovnaní s firmami, ktoré nepodpísali takéto dohody. Niektoré sumy možného financovania sú obrovské, ak sa porovnajú s ročným obratom firiem. Sumy úveru prisľúbené vývozcom zaradených do vzorky predstavovali viac ako ich trojnásobný ročný obrat. Dohody zabezpečujú, že banka bude výrazne podporovať rozvoj danej spoločnosti. Uvádza sa v nich „dlhodobé strategické partnerstvo“ medzi bankou a firmou, v rámci ktorého banka dáva „prioritu“ kľúčovým stavebným projektom firmy, pričom firme poskytuje „stabilnú dlhodobú finančnú podporu v súlade s jej nákupom majetku a reorganizáciou, základnou tvorbou každej obchodnej jednotky, projektom technických zlepšení, projektom Go Global a ďalšími činnosťami….“ a pomáha firme „formulovať strednodobé a dlhodobé plánovanie rozvoja v prospech jej profesionálnych výhod, inštitucionálnych výhod a výhod v oblasti výkonnosti“. V dohodách sa takisto uvádza, že vyhovujú vnútroštátnej makroekonomickej a priemyselnej politike. Je teda zrejmé, že strategická podpora poskytovaná firme v spojení s „priaznivým zaobchádzaním“, ktoré sa zabezpečuje v dohodách, s veľkou pravdepodobnosťou firme zabezpečí automatickú oprávnenosť získať úvery na základe dohôd.
b)
Povahy a cieľov poskytovateľov úverov: Poskytovatelia úverov sú štátne banky, ktoré boli založené ako verejné orgány alebo iné banky, ktoré boli založené s cieľom fungovať na základe poverení a riadenia vlády, a preto konajú ako predĺžená ruka čínskej vlády. Ďalším účelom ich založenia je poskytovanie úverov so sadzbami, ktoré sú hlboko pod trhovými sadzbami. V niektorých dohodách sa napríklad uvádza „výhoda financovania“ banky a jej podpora „priemyslu s vyspelými technológiami…ktorý je prioritnou oblasťou rozvoja s koncesiou vlády“.
c)
Postoja vlády voči dlžníkovi: Dlžníci patria do strategických rýchlo sa rozvíjajúcich odvetví, ako sa dosvedčuje v odôvodnení 102.
d)
Miery vládnej spolupráce pri vyšetrovaní: Poskytovatelia úverových liniek (štátne banka a banky poverené a riadené vládou) odmietli plne spolupracovať pri prešetrovaní a zistenia, ktoré sa ich týkajú, sa zostavili na základe dostupných faktov.
e)
Trhového vnímania dohôd: Spoločnosti si cenia dohody ako dôkaz o tom, že štát stojí za nimi a verejne oznamujú uzatvorenie takýchto dohôd s cieľom vyslať pozitívny signál trhom a možným investorom. Napríklad 9. júla 2010 vydal Yingli Solar tlačovú správu, v ktorej oznamuje „dohodu o strategickej spolupráci“ s China Development Bank, podľa ktorej China Development Bank „predpokladá poskytnutie úverových nástrojov v celkovej maximálnej výške 36 miliónov RMB na podporu Yingli Group a jej pobočiek“. Hlavný finančný riaditeľ Yingli uviedol, že „táto dohoda posunula spoluprácu oboch strán na novú úroveň, ktorá nám podľa nášho názoru dodá schopnosť presadzovať príležitosti, ktoré nám umožnia posilniť naše vedúce postavenie v oblasti FV priemyslu.“ Podnik Jinko Solar 26. januára 2011 charakterizoval úver vo výške 50 miliárd RMB zo strany Bank of China ako „strategickú dohodu o spolupráci“, ktorá „ďalej posilní naše postavenie vedúceho výrobcu solárnych výrobkov“. V správe sa ďalej uvádza, že „sme presvedčení, že vďaka dlhodobej finančnej podpore Bank of China dosiahneme v roku 2011 vynikajúce výsledky, ako aj ciele nášho dlhodobého rastu.“ Podnik Trina Solar 14. apríla 2010 oznámil úmysel použiť úverovú dohodu s China Development Bank vo výške 4,4 miliardy „na rozširovanie trhu“. Zo všetkých týchto oznámení vyplýva, že príslušní vyvážajúci výrobcovia vnímajú dohody skôr ako zaistený než neistý zdroj financovania
f)
Výkonu dohôd: Mnohé individuálne úvery čerpali vyvážajúci vývozcovia, t.j. dohody vedú k skutočnému prevodu zdrojov často za nižšie ako trhové sadzby.
(437)
Vzhľadom na všetky dôkazy sa dospelo k záveru, že banky ponúkajú dohody v rámci vládnej stratégie na podporu fotovoltického priemyslu a príslušní vývozcovia ich považujú za veľmi cenné, bez ohľadu na to, či sa skutočne prevedú nejaké finančné prostriedky. Toto protirečí tvrdeniam strán, že v skutočnosti nemajú žiadnu hodnotu. Hoci majú dohody vlastnosti bežných úverových liniek, presahujú podmienky bežných úverových liniek a v skutočnosti sú strategickými partnerstvami medzi verejnými orgánmi a firmami s cieľom vykonávať vládnu politiku. V tejto súvislosti fungujú ako mechanizmus štátnej podpory/záruky, ktorý zlepšuje postavenie dotknutých vývozcov a umožňuje im rozšíriť svoje kapacity a výkon s istotou, že dostanú požadované financovanie. Ak by nemali takúto podporu/garanciu, trhy by postavenie vývozcov istotne vnímali ako slabšie. Vyhovujú teda kritériám možného prevodu finančných prostriedkov alebo poskytnutia finančných služieb. Takáto hodnotná „záruka“ by mala na trhu určitú hodnotu, a prinajmenšom by si vyžiadala zaplatenie podstatného poplatku. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dohody takisto prinášajú výhodu, ktorá je slovami panelu vo veci ES - Lietadlá „oddelená a nezávislá od výhody, ktorú môže priniesť akýkoľvek prevod finančných prostriedkov v budúcnosti“, a to okrem iného z dôvodu prípadnej platobnej povinnosti vlády. Sú viac, než len neurčitým „prísľubom poskytovania ‚lacného‘ financovania“ (99) a jednoznačne „zlepšujú situáciu“ príjemcov v porovnaní so situáciu, v ktorej by boli bez dohôd.
(438)
Veľkosť výhody sa stanovila na základe poplatkov účtovaných pri poskytnutí úverovej linky, ktorú získal jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Túto úverovú linku poskytla banka so sídlom, ktoré sa nachádza mimo finančnej jurisdikcie ČĽR a dosvedčuje všetky prvky obchodných úverových liniek, ktoré sú dostupné na svetových finančných trhoch a v rámci iných dohôd, ktoré sa vyskytujú v komerčnom sektore. Takisto sa poznamenáva, že úverové linky sa výrazne neodlišovali, pokiaľ ide o ich podmienky, od iných komerčných úverových liniek, ktoré získali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, pri ktorých sa účtovali poplatky, vrátane poplatkov od zahraničných bánk. Vzhľadom na analýzu uvedenú v predchádzajúcom texte ide o konzervatívnu referenčnú hodnotu, keďže z dôkazov vyplýva, že dohody sú v skutočnosti pre firmy hodnotnejšie ako samostatné opatrenie než ako štandardná úverová linka. Komisia však považovala požadované poplatky za najlepší ukazovateľ poplatkov, ktoré by sa uplatnili v rámci dohôd.
(439)
Čínska vláda tiež tvrdila, že banky, ktoré uzavreli dohody s vývozcami zaradenými do vzorky, nie sú verejné orgány ani ich vláda nepoverila, aby tak urobili. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Dotknuté banky boli rovnaké banky, ktoré poskytli preferenčné financovania a Komisia v odôvodneniach 159 - 168 a 169 - 180 poskytla podrobné vysvetlenie, prečo sú verejnými orgánmi a/alebo prečo sú poverené a riadené čínskou vládou.
(440)
Čínska vláda tvrdila, že tvrdenie Komisie, podľa ktorého za normálnych trhových podmienok sa na úverové linky uplatňujú podstatné záväzky a administratívne poplatky, je nepodložené, keďže takéto poplatky sa uplatňujú len na „viazané úverové linky“. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako sa poznamenáva v predchádzajúcom odôvodnení, úverová linka, ktorá sa použila ako referenčná hodnota, sa výrazne neodlišuje, pokiaľ ide o jej podmienky, s inými komerčnými úverovými linkami, ktoré získali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vrátane od bánk mimo Číny. Navyše jedna z bánk, ktorá uzavrela takéto dohody s vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, účtuje podobné poplatky svojim zahraničným klientom (100).
(441)
Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia neposkytla dôkazy na podporu svojho tvrdenia, že vládne poskytovanie úverových liniek (t. j. dohôd) je súčasťou preferenčných úverov. Toto tvrdenie nie je správne. Poskytovanie úverových liniek je štandardnou súčasťou financovania, ktoré poskytujú banky spoločnostiam a dohody sú oddelené a samostatné opatrenia patria do rozsahu pôsobnosti preferenčných úverov. Ako sa uvádza v odôvodnení 102, čínska vláda zabezpečuje preferenčné financovanie fotovoltického priemyslu prostredníctvom množstva plánov a politických dokumentov a zákonov. Okrem toho mnohé úvery sa získali v rámci týchto dohôd, z ktorých jasne vyplýva, že sú neoddeliteľnou súčasťou preferenčného financovania fotovoltického priemyslu.
(442)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že poskytnutie úverových liniek nie je osobitným druhom subvencie. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 441, poskytovanie úverových liniek je neoddeliteľnou súčasťou preferenčných úverov, a preto sa špecifická analýza v odôvodneniach 191, 192, 209 a 428 rovnako vzťahuje na poskytovanie úverových liniek.
(443)
Podľa navrhovateľa by Komisia mala stanoviť subvenčné rozpätie na využívanie úverov pre vývozných kupujúcich, keďže EXIM banka odmietla spolupracovať. Komisia by mala použiť informácie v podnete a tiež zistenia ministerstva obchodu USA v podobnom prípade týkajúcom sa fotovoltického odvetvia. Toto tvrdenie nemožno akceptovať. Komisia prešetrila tvrdenia obsiahnuté v podnete, ale nenašiel sa žiaden dôkaz, podľa ktorého by vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky mali počas obdobia prešetrovania z takýchto opatrení prospech. Je potrebné poznamenať, že obdobia prešetrovania sa v prípade týkajúcom sa USA a v tomto prípade líšili.
3.5.3. Pripomienky strán k vývozným zárukám a poisteniu pre ekologické technológie
(444)
V súvislosti s dokumentmi, ktoré si Komisia vyžiadala počas overovacej návštevy, a ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 220 a 221, čínska vláda tvrdila, že sa neujasnilo, kedy sa vyžiadal Plán 840, že účtovná závierka Sinosure za rok 2012 nebola v čase overovania k dispozícii a že informácie o spoločnostiach zaradených do vzorky boli dôverné a v každom prípade príslušné zmluvy sa nenachádzali v sídle Sinosure. Komisia odkazuje na svoje vysvetlenia uvedené v odôvodnení 219, 220 a 223, ktoré sa venujú všetkým týmto argumentom. V súvislosti s Plánom 840 Komisia dodáva, že požiadala o všetky relevantné dokumenty týkajúce sa činnosti Sinosure a o údajnom programe subvencovania, ktorý využili vývozcovia zaradení do vzorky, a že tento Plán 840 je istotne relevantný pre jej zistenia, spolu so všetkými ďalšími dokumentmi uvedenými v odôvodnení 236, čo potvrdzujú aj vysvetlenia v odôvodnení 232. Pokiaľ ide o účtovnú závierku Sinosure za rok 2012, Komisia požiadala o predbežnú závierku v prípade, že účtovná závierka za rok 2012 ešte nie je dokončená, ale Sinosure odmietla poskytnúť akúkoľvek predbežnú závierku za rok 2012.
(445)
Čínska vláda tiež tvrdila, že neexistujú žiadne právne ani faktické dôkazy na potvrdenie záveru, že fotovoltický priemysel je „strategickým odvetvím“, a že toto tvrdenie sa zakladá na predpoklade. Komisia odkazuje na vysvetlenie v odôvodnení 231 a pripomína, že tento bod konkrétne potvrdila čínska vláda počas overovacej návštevy. V súvislosti s podobným tvrdením o Pláne 840, Pláne 421 a opatreniach na podporu „strategických rýchlo sa rozvíjajúcich odvetví“, a s tvrdením, že plány nie sú právne záväzné, Komisia odkazuje na vysvetlenia uvedené v príslušných odôvodneniach 232 - 234. Ďalej poznamenáva, že čínska vláda odmietla predložiť tieto dokumenty a diskutovať o nich s Komisiou, a že v záznamoch nie sú žiadne dôkazy, ktoré by potvrdzovali, že závery Komisie sú nesprávne.
(446)
Čínska vláda a jeden vývozca zaradený do vzorky tvrdia, že náhrady a granty súvisiace so spätným preplatením poistného v rámci poistenia vývozných úverov, ktoré poskytli miestne úrady, sa nezákonne zaradili do pôsobnosti vyrovnávacích opatrení, pretože sa neustanovilo, že predstavujú subvencie v zmysle dohody WTO o subvenciách. Komisia odkazuje na svoju analýzu zistení z prešetrovania, a najmä na odôvodnenie 239 a 247. Komisia ďalej poznamenáva, že náhrady a granty sú nevyhnutne vzájomne prepojené s programom poistenia vývozných úverov, pretože ich spätné preplatenie vychádza z preplatenia poistného v prospech Sinosure v rámci hlavnej politiky v oblasti poistenia vývozných úverov. V neposlednom rade tieto náhrady takisto spadajú do rozsahu pôsobnosti oznámenia č. 368 [2004], ktoré spoločne vydali ministerstvo obchodu a Sinosure a v ktorom sa ustanovuje, že „regionálne a miestne orgány budú spoločne vyvíjať ďalšie úsilie na zavedenie ďalších opatrení na podporu výrobkov uvedených v katalógu a na podporu poskytovania poistenia vývozných úverov pre podniky s vyspelými a novými technológiami“.
(447)
Čínska vláda takisto spochybňuje zistenie o písmene j) prílohy 1 k dohode WTO o subvenciách, podľa ktorého sa program Sinosure v oblasti krátkodobých vývozných úverov prevádzkoval s použitím nedostatočných poistných sadzieb na pokrytie dlhodobých prevádzkových nákladov a strát programu. Na podloženie tohto tvrdenia čínska vláda cituje judikatúru vo forme zistení panelu WTO vo veci USA - Upland cotton a predkladá vysvetlenia vychádzajúce z rôznych súborov údajov a argumentov, ktoré sa uvádzajú vo výročných správach Sinosure. Čínska vláda tiež spochybňuje odvolanie Komisie na článok 11 stanov Sinosure a na článok právnickej firmy Stewart Law. Komisia opätovne potvrdzuje svoje argumenty v odôvodneniach 242 - 245 a pripomína, že vo svojich záveroch vychádza z najlepších dôkazov dostupných v spise, vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády, ktorá Komisii bránila prístup k príslušným informáciám, o ktoré požiadala. Pri zostavovaní zistení Komisia posúdila množstvo prvkov a dôkazov v spise, medzi ktoré patrili aj stanovy Sinosure a článok právnickej firmy Stewart Law. Komisia sa domnieva, že hoci žiadny z týchto prvkov nie je sám o sebe určujúci, tieto a ďalšie prvky sú však pri tomto určovaní relevantné. Pokiaľ ide o judikatúru vo veci USA - Upland cotton, Komisia ju plne zohľadnila vo svojich zisteniach a citácie tejto judikatúry, ktoré uvádza čínska vláda, sú tiež veľmi relevantné.
(448)
Na spochybnenie analýzy Komisie v odôvodnení 245 čínska vláda predkladá tabuľku s číselnými údajmi z výkazu ziskov a strát vo verejne prístupných výročných správach Sinosure za roky 2006 - 2011 a konštatuje, že je očividné, že zaplatené poistné bolo vyššie než prevádzkové náklady na program. Po prvé, Komisia poznamenáva, že tabuľka poskytnutá čínskou vládou nezahŕňa v príslušnom riadku výšku provízií vyplatených Sinosure, ale len prevádzkové náklady. Po druhé, z údajov nepochybne vyplýva, že v každom roku od roku 2006 do roku 2011 okrem roku 2010 výška čistého poistného nebola nikdy vyššia než výška čistých pohľadávok plus prevádzkové náklady, a to aj v prípade nezohľadnenia vyplatených provízií, ktoré čínska vláda vynechala. Týka sa to aj roku 2011, ktorý sčasti patrí do obdobia prešetrovania a výška strán je v niektorých rokoch dosť podstatná (napr. v roku 2008). Po tretie, Komisia poznamenáva, že čínska vláda v súvislosti s rokom 2010 uviedla nepomerne nízku sumu čistých vyplatených pohľadávok (uvádza sa zaplatené poistné, ktoré je 20-krát vyššie než vyplatené pohľadávky), čo sa nepremieta do výročnej správy za rok 2010. Suma, ktorú nahlásila čínska vláda za rok 2010, vychádza z masívnych úprav ex-post, ktoré sa týkajú vymáhania pohľadávok a zmeny rezerv zostávajúcich pohľadávok, ktoré sa uvádzajú až vo výročnej správe za rok 2011 vo vzťahu k roku 2010. Tieto úpravy sa javia ako výnimočné a anomálne, a premietajú sa až do správy za nasledujúci rok. Komisia takisto poznamenáva, že za rok 2011 čínska vláda namiesto toho nahlásila sumy uvedené vo výročnej správe za rok 2011. Komisia považuje za náročné zladiť následné úpravy so skutočnou situáciou, najmä vzhľadom na odmietnutie spolupráce alebo ďalších vysvetlení zo strany čínskej vlády alebo Sinosure počas prešetrovania.
Podľa judikatúry vo veci USA - Upland cotton, ktorú cituje aj samotná čínska vláda, „odkaz na pojem ‚dlhodobé‘ v položke j) sa vzťahuje na dostatočne dlhé obdobie na zaistenie cieľa skúmania, ktoré umožňuje dôkladné zhodnotenie programu, a ktoré predchádza pripisovaniu nadmerného významu akýmkoľvek výnimočným alebo netypickým okolnostiam v daný deň, mesiac, štvrťrok, polrok, rok alebo iné konkrétne časové obdobie“. Komisia považuje obdobie rokov 2006 - 2011 za dostatočne dlhodobé obdobie na posudzovanie, pričom Sinosure zaznamenala stratu v každom roku tohto obdobia. Situácia v roku 2010 sa môže považovať buď za výnimočnú alebo netypickú, ak sa zohľadnia údaje z výročnej správy za rok 2011, a teda za situáciu obmedzeného významu, alebo bežné neupravené údaje vo výročnej správe za rok 2010 sa musia zohľadniť ako relevantné údaje, ktoré preukazujú, že výsledok je len o niečo nad prahom rentability. Vzhľadom na významné straty, ku ktorým došlo v ostatných rokoch, sa týmto potvrdzujú zistenia Komisie, že Sinosure bolo celkovo v pozícii dlhodobej strany v období rokov 2006 - 2011. Navyše keby sa aj údaje z roku 2010 zohľadnili ako reprezentatívne údaje, faktom zostáva, že Sinosure dosiahlo straty v piatich zo šiestich rokov v období od roku 2006 do 2011. Ďalšie tabuľky a súbory údajov, ktoré čínska vláda predložila s cieľom spochybniť zistenia Komisie v súvislosti s položkou j) dohody WTO o subvenciách, nemožno zladiť s ostatnými informáciami dostupnými v záznamoch a/alebo nie sú overiteľné. V každom prípade tieto údaje nedosvedčujú, že Sinosure dosiahla prah rentability v rámci programu poistenia krátkodobých vývozných úverov v období rokov 2006 - 2011.
(449)
Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre výpočet výhody, čínska vláda považuje stanovenie externej referenčnej hodnoty za nezlučiteľné s dohodou o subvenciách, avšak svoje tvrdenie nepodkladá žiadnym argumentom. Komisia odkazuje na svoje vysvetlenie v odôvodnení 245.
(450)
Čínska vláda a jeden spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky namietajú proti použitej referenčnej hodnote, pretože Komisia neodôvodnila, prečo: i) je výpočet poistného založený na údajoch banky US EXIM; ii) použila ako krajinu dovozu Taliansko a nie Nemecko, ktoré je hlavným vývozným trhom príslušného výrobku; iii) posudzovala obdobie 120 dní, a nie 60 dní alebo akékoľvek iné kratšie obdobie; iv) nepoužila výpočet poistného v súvislosti s priamym vývozom, ale v súvislosti s poistením vývozných úverov nákupcov finančných inštitúcií (FIBC). V súvislosti s bodom i) Komisia odkazuje na odôvodnenie 253. V súvislosti s bodom ii) sa Komisia domnieva, že Taliansko predstavuje správnu rovnováhu medzi členským štátom EÚ s nízkym rizikom a členskými štátmi s výrazne vyšším rizikom a následne vyšším účtovaným poistným, ktoré sú tiež trhmi príslušného výrobku. Pokiaľ ide o bod iii), keďže na webovej lokalite banky EXIM sa neuvádza osobitná simulácia vychádzajúca z obdobia 90 dní, Komisia považuje obdobie 120 dní za obdobie, ktoré najvhodnejšie predstavuje podmienky predaja v období prešetrovania. V súvislosti s bodom iv) sa Komisii nepodarilo získať simuláciu výpočtu poistného v súvislosti s priamym vývozom a domnieva sa, že táto referenčná hodnota odráža všeobecnú rizikovú situáciu v krajine nákupu.
(451)
Jeden spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky tvrdí, že pre niektoré svoje vývozy si zakúpil poistenie vývozného úveru, avšak zaplatil bežné poistné a nemal výhody v rámci programu „Zelený expres“ ani nebol predmetom nijakého priaznivého zaobchádzania, ktoré sa spomína v podnete. Keďže nie sú dôkazy potvrdzujúce toto tvrdenie, Komisia odkazuje na svoje zistenia o tomto programe v oddiele 3.4.1.4 tohto nariadenia. Pokiaľ ide o program „Zelený expres“, Komisia odkazuje na svoje zistenia v odôvodnení 240 a poznamenáva, že predstavuje osobitné hľadisko programu poistenia krátkodobých vývozných úverov Sinosure, a že zistenia Komisie sa neobmedzujú len na toto hľadisko, ale týkajú sa programu ako celku.
3.5.4. Demonštračný program Golden Sun
(452)
Čínska vláda tvrdí, že tento program poskytuje granty na „distribuované solárne fotovoltické systémy“, a nie výrobcom/vývozcom príslušného výrobku, a že príslušné kritériá v právnych predpisoch nie sú určené výrobcom modulov a článkov. V tejto súvislosti čínska vláda tvrdí, že poskytla relevantnú dokumentáciu o programe a že sa takisto s cieľom preukázať tento bod skoordinovala so spoločnosťami zaradenými do vzorky. Traja spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky tvrdili, že ide o „dotáciu pre používateľa“ a teda sa nezvýhodňuje príslušný výrobok, a preto nie je napadnuteľná v zmysle článku 1 ods. 1 a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, článku VI: 3 Všeobecnej dohody o clách a obchode GATT 1994 a článku 19.1 dohody SVO uzavretej v rámci WTO. Títo vývozcovia sa odvolávajú na rozhodnutie EÚ v prípade bionafty zo Spojených štátov (odôvodnenie 97 nariadenia Komisie (ES) č. 194/2009, Ú. v. L 67 z 12.3.2009. s. 50) a na judikatúru WTO týkajúcu sa vecí USA - olovené tyče (ods. 6.50, 6.53, 6.56 a 6.57 správy panelu), Kanada - opatrenia ovplyvňujúce vývoz civilných lietadiel (ods. 9.112 správy panelu), Brazília - program financovania vývozu pre lietadlá (ods. 7.24 správy panelu) a Kanada - opatrenia ovplyvňujúce vývoz civilných lietadiel (ods. 157 a 159 správy odvolacieho orgánu).
(453)
Komisia sa odvoláva na svoje zistenia v prešetrovaní, a najmä na odôvodnenia 243 až 246 tohto nariadenia, ktoré poskytujú vyčerpávajúce vysvetlenia uvedených argumentov a potvrdzujú, že rozhodnutie je v súlade s príslušnými ustanoveniami a s judikatúrou, na ktorú sa odvoláva čínska vláda a spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky. Komisia pripomína, že granty v rámci programu sú priamo naviazané na príslušný výrobok, pretože oprávnené „distribuované solárne fotovoltické systémy“ výslovne zahŕňajú dodávanie modulov a článkov ako významnú súčasť projektov, a preto je vzťah medzi výhodami udelenými vládou a príslušným výrobkom priamy a neoddeliteľný. Ako sa uviedlo najmä v odôvodneniach 244 a 245, prešetrovanie potvrdilo, že priame platby boli ovplyvnené čínskou vládou v súvislosti s niekoľkými spolupracujúcimi vývozcami (t. j. na účel inštalácie solárnych panelov na výrobu energie pre ich vlastné použitie, vrátane výrobného procesu príslušného výrobku) okrem iného za použitia ich vlastných solárnych modulov a článkov. Tiež sa stanovilo, že priame platby vývozcom v ich postavení dodávateľov príslušného výrobku pre tretie strany, ktoré boli prevádzkovateľom projektu, sú v skutočnosti v rozpore s ustanoveniami príslušných právnych predpisov a že čínska vláda neposkytla dôkazy na vysvetlenie situácie (pozri najmä odôvodnenia 245 a 246).
Obmedzené vysvetlenie, ktoré poskytla čínska vláda a vybraný spolupracujúci vývozca, že priamy prevod prostriedkov v rozpore s čínskymi právnymi predpismi bol nevyhnutný, pretože prevádzkovateľ projektu bol vo finančných ťažkostiach a bolo potrebné zabezpečiť, aby sa granty využívali iba na povolené fotovoltické systémy, veľmi jasne naznačuje, že bez existencie priameho prevodu od vlády by vybraný spolupracujúci vývozca pôsobiaci ako dodávateľ nebol schopný získať žiadne peniaze na dodávky príslušného výrobku a že vláda by nebola schopná zabezpečiť, aby boli dotácie použité na určený účel. Z tohto hľadiska a vzhľadom na neexistenciu ďalších dôkazov sa tieto platby musia považovať za priamy grant od čínskej vlády výrobcovi príslušného výrobku, ktorý by inak na dodávky príslušného výrobku žiadne peniaze nedostal (za predpokladu sa táto dodávka uskutočnila, keďže o nej neexistuje žiadny záznam). Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že argumenty vznesené čínskou vládou a spolupracujúcimi vývozcami zaradenými do vzorky sú z právneho hľadiska nepodložené.
(454)
Čínska vláda tiež tvrdí, že v prípade situácií, v ktorých sa výhody programu týkali dodávky príslušného výrobku neprepojeným prevádzkovateľom projektu, mala Komisia vykonať na stanovenie tohto bodu priebežnú analýzu, v ktorej by bolo citované rozhodnutie WTO vo veci US-Softwood Lumber IV (ods. 141 a 142 správy odvolacieho orgánu). Komisia sa s cieľom odmietnuť toto tvrdenie odvoláva na vysvetlenia v odôvodneniach 244 - 246 a v odôvodnení 352. Okrem toho, vzhľadom na odmietnutie spolupráce čínskej vlády a zainteresovaných strán Komisia nebola schopná priebežnú analýzu uskutočniť. Otázka priebežnej analýzy a jurisprudencie WTO je preto v tejto situácii irelevantná, keďže výnosy sa priamo vyplácali výrobcom príslušného výrobku a okrem iného boli priamo spojené s dodávkou príslušného výrobku. Keďže tieto platby mali formu nenávratných grantov, finančný príspevok preto existuje (priamy prevod finančných prostriedkov) a vzhľadom na neexistenciu dôkazov o ďalšom použití príslušných súm je Komisia oprávnená predpokladať, že zvýhodňujú prijímateľa (výrobcov). Ak by vláda bola vyplatila platby v rámci tohto programu neprepojeným prevádzkovateľom projektu a zariadenie by bolo bývalo nadobudnuté za primeranú trhovú cenu, nevznikli by pre príslušných vývozcov žiadne výhody. Avšak v situácii, keď sa platby poskytujú vyvážajúcim výrobcom, použitie týchto súm na inštaláciu solárnych panelov predstavuje výhodu, pretože ich toto oslobodzuje od nákladov, ktoré by im inak vznikli v tomto procese. Ak nie je vyvážajúci výrobca schopný preukázať, že časť pomoci bola prevedená na užívateľov - tretie strany, treba na základe dostupných údajov predpokladať, že táto časť grantu poskytla vývozcovi výhodu vo forme všeobecnej dotácie, z ktorej budú profitovať činnosti spoločnosti ako celku. V tomto prípade to tak je.
(455)
Dvaja spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky tvrdia, že program Golden Sun nie je špecifický, pretože príslušné požiadavky v čínskej legislatíve sú objektívne a všetky podniky, ktoré ich spĺňajú, môžu ťažiť z tohto programu a kritériá oprávnenosti sú otvorené pre všetky spoločnosti bez ohľadu na to, či ide o výrobcov príslušného výrobku. Komisia sa odvoláva na svoje zistenia o špecifickosti v odôvodnení 247, ktoré ukázalo, že podmienky a kritériá výberu nie sú objektívne a neuplatňujú sa automaticky. Príslušné požadované kritériá potvrdzujú, že program je obmedzený iba na limitovanú podskupinu podnikov, ktoré sú ich schopné splniť, najmä tie s výraznou inštalovanou kapacitou najmenej 300 kWh a s podstatnými aktívami v hodnote najmenej 100 miliónov RMB. V kritériách výberu sa tiež uvádza potreba toho, aby boli prijímajúce podniky zahrnuté do miestneho demonštračného plánu vykonávania projektu Golden Sun, a na základe prešetrovania sa zistilo, že zahrnutie do týchto miestnych plánov závisí od voľného rozhodnutia príslušných orgánov, ktoré nie je transparentné a nie je založené na objektívnych kritériách. Komisia dodáva, že oprávnené „distribuované solárne systémy“ sú závislé od výroby a dodávky zariadenia vyrábajúceho solárnu energiu, väčšina ktorého pozostáva zo solárnych modulov a článkov. Na rozdiel od tvrdenia vývozcov zaradených do vzorky je preto tento systém tiež špecifický, keďže iba výrobcovia solárnych systémov, alebo inými slovami výrobcovia príslušného výrobku, sú v praxi oprávnení požívať výhody v rámci tohto programu, a to buď priamo ako vlastníci projektu alebo nepriamo ako údajní dodávatelia príslušného výrobku vlastníkom projektu.
Z tohto dôvodu, ako aj z dôvodu odmietnutia spolupráce čínskej vlády, ktorá neposkytla všetky rozpočtové dokumenty vyžadované Komisiou (pozri odôvodnenia 234 - 239), sa dospelo k záveru, že tento program je de facto špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože z tohto programu priamo alebo nepriamo požívajú výhody hlavne výrobcovia príslušného výrobku. Dotácia slúži obmedzenému počtu podnikov (výrobcovia príslušného výrobku) alebo ju využívajú prevažne či neúmerne len tieto podniky, ktoré sú len podmnožinou údajných potenciálnych príjemcov, avšak podľa všetkého dostávajú všetky tieto prostriedky.
3.5.5. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
3.5.5.1. Program prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
(456)
Čínska vláda opätovne potvrdzuje svoj argument, že program týkajúci sa podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou, ktorý sa spomína v podnete, sa skončil v roku 2013. Komisia poznamenáva, že obdobie prešetrovania sa skončilo ešte pred rokom 2013, a preto výhody poskytnuté v rámci tohto programu počas obdobia prešetrovania sú napadnuteľné. Potvrdzuje to zistenie z prešetrovania, pri ktorom sa zistilo, že v období prešetrovania sa v rámci tohto programu poskytli výhody viacerým spolupracujúcim vývozcom zaradeným do vzorky. Výhody udelené v rámci tohto programu, a to napriek tomu, že sa program v roku 2013 ukončil, tiež naďalej pokračujú.
(457)
Čínska vláda a jeden spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky ďalej tvrdia, že odlišný variant tejto schémy pre podniky s vyspelými a novými technológiám nemôže byť na základe článku 10 ods. 1 základného nariadenia napadnuteľný, pretože sa neuvádza v podnete. Komisia odkazuje na svoje podrobné protiargumenty uvedené v odôvodnení 286. Komisia takisto pripomína, že čínska vláda sa rozhodla pri prešetrovaní nespolupracovať v otázke odlišného variantu tohto programu. Dodatočne k týmto skutočnostiam Komisia poznamenáva, že v podnete sa uvádzajú aj ďalšie preferenčné režimy priamych daní pre podniky s novými a vyspelými technológiami ako doplnok k variantu programu prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou (oddiel 4.2.5.1 podnetu), a to buď daňové úľavy pre podniky s vyspelými a novými technológiami (oddiel 4.2.5.9 podnetu), alebo preferenčné daňové programy pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré sa uznali ako podniky s vyspelými a novými technológiami (oddiel 4.2.5.8 podnetu). O tomto programe sa teda možno domnievať, že úzko súvisí s jedným alebo obidvomi spomenutými daňovými programami, pretože sa týka zníženia priamej daňovej sadzby a osobitne sa zameriava na rovnakú skupinu príjemcov, podniky s vyspelými a novými technológiami. Spolupráca čínskej vlády by aj v tomto prípade umožnila Komisii primerane a dôkladne posúdiť všetky skutočnosti, ktoré úzko súvisia s programami uvedenými v podnete, a doplniť všetky informačné medzery prítomné v podnete, ktorý je založený na dôkazoch prima facie, ktoré mal navrhovateľ opodstatnene k dispozícii. Na základe týchto argumentov Komisia opätovne tvrdí, že napadnutie tohto programu je v úplnom súlade s článkom 10 ods. 1 základného nariadenia, keďže v tomto ustanovení sa umožňuje prešetriť akékoľvek „údajné subvencie“, ktoré uviedol navrhovateľ a ktoré nemusia súvisieť len s konkrétnym programom. V tomto prípade je údajná subvencia - ušlé príjmy z vládnych daní zamerané na rovnaký typ prijímateľov spoločná - pre všetky dotknuté programy.
(458)
V súvislosti s výpočtom výšky subvencie dvaja spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky tvrdia, že Komisia chybne použila údaje za celý rok v prípade ročného daňového priznania za rok 2011, napriek tomu, že obdobie prešetrovania pokrýva polovicu roka 2011 a polovicu roka 2012, pričom tento postup je porušením metódy výpočtu stanoveného v oddiele E písm. a) bode ii) usmernení Komisie pre výpočet výšky subvencie počas prešetrovania vyrovnávacích ciel, Ú. v. ES C 394, 17.12.1998, s. 6. Jeden z týchto vývozcov ďalej tvrdí, že keďže v čase overovania neboli k dispozícii úplné daňové priznania za rok 2012, Komisia mala založiť výpočet za rok 2012 na daňových priznaniach k štvrťročnej dani z príjmov, ktoré sa vzťahovali na prvú polovicu roka 2012 zhromaždených na mieste, a/alebo na výkazoch ziskov a strát za rok 2012, ktoré ukazujú, že spoločnosť bola stratová.
(459)
Komisia odkazuje na odôvodnenie 300 a opätovne potvrdzuje význam založenia výpočtu výhody na konečných auditovaných daňových priznaniach za daný daňový rok. Komisia dodáva, že konečným vyrovnaním daňového priznania za rok 2011 počas OP sa akákoľvek získaná výhoda stáva konečnou, čím sa len ďalej zdôrazňuje správnosť jej prístupu. Komisia nemôže výpočet založiť na štvrťročných daňových priznaniach, pretože tieto priznania vyjadrujú aktuálnu provizórnu situáciu v čase vypĺňania a už zo svojej podstaty nezohľadňujú konečnú konsolidovanú situáciu celkového daňového roka. Cieľom týchto priznaní je zabezpečiť pre vládu likviditu, ak sú dane provizórne splatné, vyjadrujú však len čiastočnú situáciu v čase vypĺňania. Môže sa veľmi dobre stať, že ak spoločnosť v posledných dvoch štvrťrokoch dosiahne podstatný zisk, ktorý viac ako vykompenzuje straty v prvých dvoch štvrťrokoch, na konečnom daňovom priznaní uvedie zdaniteľný zisk. Provizórne daňové priznania za rok 2012 síce čiastočne vytvárajú obraz o situácii vývozcu v čase vypĺňania, čo je tiež dôvod, prečo ich Komisia zhromaždila, avšak ich relevantnosť nie je absolútna, pretože nemožno vylúčiť, že situácia na konci fiškálneho roka, ktorá sa ukáže v konečnom daňovom priznaní, bude úplne odlišná. Pokiaľ ide o výkazy ziskov a strát za rok 2012, Komisia poznamenáva, že finančné výkazy sa nemusia vždy zhodovať s daňovým účtovníctvom a môže sa stať, že povinnosť nahlasovať údaje o príjmoch a stratách na účely priamej dane sa môžu podstatne odlišovať od povinností vykazovania na účtovné účely. Takisto sa môžu vykonať úpravy na daňové účely, ktoré finančné výkazy plne neodrážajú. Skutočnosť, že spoločnosť je stratová v rámci finančných výkazov, nemusí znamenať, že bude rovnako stratová aj vo svojom konečnom daňovom priznaní. Na základe týchto argumentov Komisia potvrdzuje, že výpočet subvencie v súvislosti so schémami priamej dane sa musí nevyhnutne opierať o konečné údaje v konečnom auditovanom priznaní k dani z príjmu, a nie na periodickom daňovom výkaze či na konečnej alebo predbežnej účtovnej závierke.
3.5.5.2. Daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou
(460)
Čínska vláda tvrdí, že je po prvýkrát informovaná o tom, že Komisia podriaďuje vyrovnávacím opatreniam program výskumu a vývoja, ktorý nie je náhradným programom programu výskumu a vývoja pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktorý spomína navrhovateľ. Čínska vláda sa opiera o podobné argumenty použité pri predchádzajúcej schéme, ktoré sú vysvetlené v odôvodnení 457, a tvrdí, že napadnutie týchto schém je v rozpore s článkom 11 a 13 dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Čínska vláda ďalej tvrdí, že program výskumu a vývoja pre podniky s zahraničnou majetkovou účasťou sa skončil v roku 2008 a nový program výskumu a vývoja zahrnutý v novom zákone o dani z príjmov čínskych podnikov nie je nahradením programu, pretože sa netýka podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a nevyžaduje, aby výdavky na výskum a vývoj boli o 10 % vyššie než v predchádzajúcom roku.
(461)
Komisia poznamenáva, že čínska vláda neposkytla informácie o tejto schéme v vyplnenom dotazníku ani v odpovedi na písomné upozornenie o nedostatkoch, avšak táto schéma bola už pri predchádzajúcich prešetreniach predmetom vyrovnávacích opatrení (pozri odôvodnenie 310). Komisia zároveň poznamenáva, že o tomto programe diskutovala s čínskou vládou počas overovacej návštevy, a že príslušné vykonávacie opatrenia sa zozbierali ako dôkazový materiál (takisto ich predložil jeden z vývozcov zaradených do vzorky). Komisia preto vyvracia tvrdenie čínskej vlády, že je po prvýkrát informovaná o potenciálnom uplatnení vyrovnávacích opatrení na tento program, takisto vzhľadom na to, že viacero spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky, s ktorými čínska vláda spolupracovala pri vypĺňaní dotazníka, nahlásilo tento program vo svojich vyplnených dotazníkoch. Čínska vláda bola s touto skutočnosťou plne oboznámená, keďže niekoľkokrát kontrolovala spis, ktorý nemal dôverný charakter. Zistenia pri prešetrovaní dosvedčujú, že tento program je napadnuteľný (odôvodnenia 310 - 314). Komisia dodáva, že tento program jednoznačne nahrádza predchádzajúci program zameraný na podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, vzhľadom na úzku prepojenosť vyjadrenú rovnakou formou a výškou daňových výhod (dodatočná daňová kompenzácia odpočítateľná z daňového základu), rovnakým pomerom a rovnakou východiskovou situáciou (oprávnené náklady na činnosti výskumu a vývoja), ktoré sa len veľmi málo odlišujú. Tieto malé rozdiely sa zaviedli zároveň s reformou nového zákona o dani z príjmov podnikov v roku 2008, avšak povaha a podstata programu je v zásade rovnaká. Komisia zároveň odkazuje na argumenty ohľadne mechanizmu začatia konania uvedené v odôvodnení 457.
(462)
Čínska vláda a spolupracujúci vývozca zaradený do vzorky takisto tvrdia, že tento program nie je špecifický, pretože Komisia nepreukázala, že certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami sa neobmedzuje len na určité podniky. Komisia odkazuje na svoje vysvetlenia v odôvodnení 313 a v odôvodneniach 321 a 325, ktoré sa týkajú iného daňového programu pre podniky s vyspelými a novými technológiami. Komisia dodáva, že vykonávacie pravidlá realizácie tohto programu (pozri odôvodnenie 321) ďalej potvrdzujú zistenie o špecifickosti podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktorými sú len spoločnosti v odvetviach podporovaných vládnymi politikami a ktoré môžu podľa príslušných vládnych katalógov a usmernení získať príslušný certifikát. Tento certifikát môžu získať napríklad len podniky zapojené do projektu v oblasti výskumu a vývoja, ktorý je uvedený v popise odvetví vyspelých a nových technológií s kľúčovou štátnou pomocou a v usmerneniach pre aktuálne priority rozvoja v kľúčových sektoroch odvetvia s vyspelými technológiami vydaných v roku 2007 NKRR, alebo do činností výskumu a vývoja, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti oznámenia Štátnej rady o vykonávaní určitých politík na podporu štátnej koncepcie strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020), č. 6 [2006] Štátnej rady). Je teda zrejmé, že tento daňový program sa obmedzuje len na tieto špecifické spoločnosti v príslušných sektoroch a na činnosti výskumu a vývoja podporované čínskou vládou vrátane spoločností v podporovanom fotovoltickom sektore.
(463)
V súvislosti s výpočtom výšky subvencie dvaja spolupracujúci vývozcovia zaradení do vzorky tvrdia, že Komisia chybne použila údaje za celý rok v prípade ročného daňového priznania za rok 2011, pričom obdobie prešetrovania pokrýva polovicu roka 2011 a polovicu roka 2012 a tento postup je porušením metódy výpočtu stanovenej v oddiele E písm. a) bode iii) usmernení Komisie pre výpočet výšky subvencie počas prešetrovania vyrovnávacích ciel z roku 1998. Komisia odkazuje na všetky argumenty rozpísané v odôvodnení 459, ktoré sa rovnako uplatňujú na vyvrátenie tohto tvrdenie súvisiaceho s týmto programom. Komisia ďalej poznamenáva, že argument o domnelej daňovej stratovosti za daňový rok 2012 má obmedzený alebo nulový význam, pretože odpočítanie dane sa môže previesť o päť ďalších daňových rokov a odpočítať od akéhokoľvek zdaniteľného príjmu, ktorý sa prizná v nasledujúcich piatich rokoch. Aj keby teda Komisia uznala, že tieto spoločnosti mali v roku 2012 daňové straty, alebo keby bolo k dispozícii konečné auditované daňové priznanie za rok 2012 a vyplynula by z neho daňová strata (čo sa v tomto prípade nestalo), aj tak by sa výhody získané v rámci tohto programu zohľadnili, keďže by nebolo možné vylúčiť, že spoločnosť využije výhodu odpočítania dane nadobudnutú v roku 2012 hneď, ako prizná zdaniteľný príjem v ktoromkoľvek z nasledujúcich piatich daňových rokov.
3.5.5.3. Zníženie daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov
(464)
Čínska vláda a jeden spolupracujúci vývozca tvrdia, že tento program nie je špecifický, že analýza špecifickosti sa nezakladá na žiadnych faktoch a že požiadavky na získanie certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami by sa mali považovať za objektívne kritériá alebo za podmienky, ktorými sa riadi posudzovanie oprávnenosti na udelenie subvencie a že oprávnenosť na tento program je automatická. V súvislosti so zistením o špecifickosti týkajúcej sa obmedzení tohto programu a daňovej kompenzácie výskumu a vývoja aj pre podniky s vyspelými a novými technológiami Komisia odkazuje na svoje vysvetlenie v odôvodneniach 321 a 325, ako aj na odôvodnenie 462, ktoré sa uplatňuje aj na tento program. Komisia opätovne potvrdzuje, že najmä vykonávacie opatrenia a uvedené dokumenty dosvedčujú, že uplatnenie tohto programu a uznanie statusu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý vôbec nie je dostupný pre všetky podniky a neopiera sa o objektívne kritériá, sa obmedzuje len na určité sektory a podniky podporované čínskou vládou na základe kritéria, ktoré sa nezdá byť objektívne alebo neutrálne. Oprávnenosť na získanie výhod v rámci tohto programu nie je automatické, ale závisí od udelenia certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý udeľujú príslušné orgány na základe vlastného uváženia, a jeho získanie teda nie je automatické.
(465)
Jeden spolupracujúci vývozca tvrdí, že Komisia chybne vypočítala výhody získané prostredníctvom subvencií v rámci tohto programu, pretože použila auditované daňové priznanie za rok 2011, pričom boli k dispozícii daňové priznania za 1. a 2. štvrťrok 2012, ktoré sa poskytli počas overovania, a v každom prípade si Komisia mohla vyžiadať kópiu konečného auditovaného daňového priznania za rok 2012 hneď, ako bolo k dispozícii. Tento vývozca zároveň tvrdí, že ak sa na výpočet výhod získaných prostredníctvom subvencií použilo daňové priznanie za rok 2011, mal sa použiť obrat spoločnosti za rok 2011, a nie obrat za obdobie prešetrovania. Komisia odkazuje na svoje vysvetlenie v odôvodnení 459. Komisia ďalej poznamenáva, že vo svojom liste predchádzajúcom overovaniu, ktorý poslala vývozcom zaradeným do vzorky vrátane daného vývozcu, konkrétne požiadala o originálne kompletné daňové priznania za daňové roky spadajúce do obdobia prešetrovania a za tri predchádzajúce roky. Tento spolupracujúci vývozca preto mohol a mal predložiť daňové priznanie za rok 2012 hneď, ako bolo k dispozícii, avšak Komisia poznamenáva, že tak spravil až nedávno pri odoslaní pripomienok k informačnému dokumentu. V súvislosti s argumentom, že Komisia mala na výpočet výhod použiť obrat za rok 2011, Komisia poznamenáva, že výška výhod na základe daňového priznania za rok 2011 dostatočne odráža situáciu v období prešetrovania, predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že daň za rok 2011 bola splatná v období prešetrovania (mesiac) a konečné údaje za rok 2012 neboli pri overovaní k dispozícii. V každom prípade Komisia nemôže použiť rôzne menovatele na zmeranie rôznych subvencií, inak by percentuálne údaje neboli porovnateľné a nebola by zaručená súrodosť výpočtu. Komisia napokon dodáva, že nemá overené údaje o obrate za rok 2011, ale overila údaje o obrate za obdobie prešetrovania.
3.5.6. Pripomienky strán o poskytovaní práv na užívanie pozemkov za cenu nižšiu než primeranú
(466)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia neurčila špecifickosť podľa článku 2 ods. 1 a 2 dohody o dotáciách a jasne nezdôvodnila svoje určenia špecifickosti na základe nesporného dôkazu podľa článku 2 ods. 4 dohody o dotáciách. Podľa čínskej vlády Komisia neposkytla žiadne faktické dôkazy o tom, ktorým určitým odvetviam sa poskytujú práva na užívanie pozemkov za preferenčné sadzby, ani právny základ svojho posúdenia, že výrobné odvetvie zamerané na solárne články a moduly patrí medzi tieto odvetvia. Jeden vyvážajúci výrobca mal podobnú požiadavku. Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. Komisia citovala v odôvodnení 364 príklady oznámení o predaji práv na užívanie pozemkov, v ktorých príslušné orgány obmedzili potenciálnych nadobúdateľov za stanovenú cenu na fotovoltický priemysel a stanovili cenové limity za práva na užívanie pozemkov, ktoré zakúpili vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Keďže žiadne ďalšie informácie požadované od čínskej vlády neboli poskytnuté a vzhľadom na vládnu podporu fotovoltického priemyslu v spojení s diskrečnou a netransparentnou povahou udeľovania práv na užívanie pozemkov Komisia mala za to, že tieto informácie dokazujú existenciu špecifickosti.
(467)
Čínska vláda a niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že referenčná hodnota k právam na užívanie pozemkov, ktorú si zvolila Komisia, nie je vhodná. Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia nevyvinula všemožné úsilie o to, aby stanovila referenčnú hodnotu, ktorá by sa približovala k trhovým podmienkam, ktoré by prevládali v prípade neexistencie narušenia, ako požaduje panel WTO vo veci USA - Konečné antidumpingové a vyrovnávacie clá na určité výrobky z Číny (101). Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia skutočne podrobne preskúmala rôzne ukazovatele a porovnala Taiwan a ČĽR ako celok, ako aj príslušné jednotlivé čínske provincie. Komisia po tejto analýze považuje Taiwan za vhodnú referenčnú hodnotu z dôvodu všetkých súhrnných informácií uvedených v spise, t. j. z hľadiska i) porovnateľnej úrovne hospodárskeho rozvoja a hospodárskej štruktúry prevládajúcej na Taiwane a v prevažnej väčšine čínskych provincií a miest, v ktorých majú sídlo spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia; ii) geografickej blízkosti Číny a Taiwanu; iii) vysokého stupňa priemyselnej infraštruktúry Taiwanu a týchto čínskych provincií; iv) silných ekonomických väzieb a cezhraničného obchodu medzi Taiwanom a ČĽR; v) veľkej hustoty obyvateľstva v príslušných čínskych provinciách a na Taiwane; vi) podobnosti medzi typom pozemkov a transakciami použitými na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty na Taiwane a hodnôt v ČĽR a vii) spoločných demografických, jazykových a kultúrnych charakteristík Taiwanu a ČĽR. Navyše väčšina dotknutých provincií sa považuje za špičkové výrobné provincie v ČĽR.
Aj keď HDP na obyvateľa Taiwanu a týchto provincií a miest nie je rovnaký, HDP týchto provincií a miest v posledných rokoch rýchlo rástol, t. j. dobieha HDP Taiwanu. Navyše nedávne údaje naznačujú, že aj ČĽR ako celok, ako aj dotknuté provincie a mestá majú omnoho vyšší rast HDP ako Taiwan, t. j. veľmi rýchlo ho dobiehajú. Je však potrebné poznamenať, že presné porovnanie medzi HDP netrhového hospodárstva (ČĽR) a HDP fungujúceho trhového hospodárstva (Taiwan) nie je rozhodujúcim faktom, pretože je bežné, že pokiaľ ide o HDP, netrhové hospodárstvo zaostáva za fungujúcim trhovým hospodárstvom. Navyše ponuku priemyselných pozemkov a dopyt po nich môže ovplyvniť veľa ďalších faktorov, napríklad pravidlá plánovania alebo environmentálna politika. Skutočnou otázkou je, aké by boli „prevládajúce trhové podmienky“, pokiaľ ide o práva na užívanie pozemkov v dotknutých čínskych provinciách, ak by bola fungujúcim trhovým hospodárstvom, pretože zo všetkých dôkazov sa dospelo k záveru, že by boli veľmi podobné podmienkam na Taiwane.
3.5.7. Iné pripomienky
(468)
Navrhovateľ tvrdil, že Komisia by mala zverejniť ďalšie subvenčné schémy zistené počas prešetrovania a tiež stanoviť subvenčné rozpätie pre tie schémy, ktoré nie sú uvedené v podnete. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že všetky subvencie, ktoré spĺňajú právne požiadavky na začatie prešetrovania, Komisia prešetrila.
(469)
Navrhovateľ tvrdil, že Komisia mala stanoviť subvenčné rozpätie v súvislosti s poskytovaním polysilikónu za cenu nižšiu než primeranú na základe informácií v podnete a na základe zistení ministerstva obchodu Spojených štátov amerických v podobnej veci v oblasti fotovoltiky. Komisia tento program prešetrila a na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov a čínskej vlády dospela k záveru, že z tohto programu počas OP nezískali žiadnu výhodu, najmä preto že dovozné ceny polykryštalického kremíka boli nižšie ako ceny účtované čínskymi dodávateľmi. Je potrebné uviesť, že obdobie prešetrovania bolo vo veci prešetrovanej USA a v tejto veci odlišné.
(470)
V podnete sa takisto tvrdilo, že Komisia mala stanoviť subvenčné rozpätie, pokiaľ ide o dodávky elektriny za cenu nižšiu než primeranú. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia nenašla dostatočný dôkaz o tom, že vyvážajúci výrobcovia s výnimkou LDK profitovali počas OP z preferenčného poskytovania elektriny.
(471)
Čínska vláda tvrdila, že metodika výpočtu Komisia viedla k „dvojitému započítaniu na úrovni antidumpingového a antisubvenčného rozpätia“. Podľa čínskej vlády mala Komisia odpočítať subvenčné rozpätie vypočítané pre program poistenia vývozného úveru z dumpingového rozpätia na základe skutočnosti, že ide o vývoznú dotáciu. Čínska vláda takisto tvrdila, že Komisia mala odpočítať od dumpingového rozpätia subvenčné rozpätie vypočítané na základe mimoštátnych referenčných hodnôt. V odôvodnení uviedla, že „v prípade časti dumpingu vypočítaného na základe analogickej bežnej vnútroštátnej hodnoty ide v skutočnosti o to isté subvencovanie, ktoré bolo napadnuté v rámci súčasného antisubvenčného prešetrovania“. Žiadna z týchto pohľadávok by nemala mať akýkoľvek vplyv na výšku výsledných opatrení, keďže v danom prípade sú kombinované clá obmedzené rozpätím ujmy. Čínska vláda toto takisto potvrdila v pripomienkach ku konečnému informačnému dokumentu. Reagovať na podstatu týchto tvrdení sa preto nepovažovalo za nevyhnutné.
3.6. Výška napadnuteľných subvencií
(472)
V uvedenej tabuľke sa stanovuje výška napadnuteľných subvencií podľa ustanovení základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, ktorá sa uplatňuje na prešetrované spoločnosti:
Vyvážajúci výrobca
Konečné subvenčné rozpätie
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou ) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.;
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.;
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.;
de minimis (minimálna prahová hodnota)
Renesola Zhejiang Ltd
Renesola Jiangsu Ltd
4,6 %
Jinko Solar Co. Ltd a prepojené spoločnosti
6,5 %
Iné spolupracujúce spoločnosti (príloha I)
6,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
11,5 %
(473)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa celkové subvenčné rozpätie spolupracujúcich spoločností, ktoré nie sú zaradené do vzorky, vypočítava na základe celkového váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, t. j. 6,4 %.
(474)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre všetky ostatné spoločnosti stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo spolupracujúcim na prešetrovaní. Clo pre všetky ostatné spoločnosti bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby Únie
(475)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii okolo 215 výrobcov. Predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa v texte uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“. Inštitúcie overili tvrdenia zainteresovaných strán, že počet výrobcov bol vyšší; pri tomto overovaní sa ukázalo, že údajní ďalší výrobcovia boli v skutočnosti väčšinou vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia prepojení s týmito výrobcami, distribútori a montážne podniky.
(476)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii za obdobie prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie vrátane informácií uvedených v podnete, makroekonomických údajov, ktoré poskytla nezávislá konzultačná spoločnosť Europressedienst (ďalej len „konzultant“), a overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky, keďže úplné verejné informácie o výrobe neboli k dispozícii. Keďže moduly a články sa dovážajú do Únie ako colné položky zahŕňajúce ostatné výrobky, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania, a údaje o objemoch dovozu sú vyjadrené v tonách, na určenie objemu dovozu a hodnôt, ktoré vychádzali z údajov poskytnutých konzultantom, nebolo možné použiť údaje Eurostatu. Ak to bolo možné, údaje, ktoré poskytol konzultant, boli podrobené krížovej kontrole s ostatnými dostupnými verejnými zdrojmi a overenými vyplnenými dotazníkmi.
(477)
Na základe toho sa celková výroba v Únii v období prešetrovania odhadla v prípade modulov na približne 4 GW a v prípade článkov na 2 GW.
(478)
Ako sa uvádza v odôvodnení 21, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú 18 % - 21 % celkovej výroby modulov v Únii a 17 % - 24 % celkovej výroby článkov v Únii.
(479)
Viaceré strany namietli proti skutočnosti, že údaje, ktoré poskytol konzultant, sa použili okrem iného na stanovenie výroby v Únii, výrobnej kapacity v Únii, ako aj ďalších makroekonomických ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie a údajov o dovoze. Tieto strany spochybnili nezávislosť konzultanta a tvrdili, že konzultant je prepojený na navrhovateľa. Zároveň požiadali o spresnenie postupu, akým Komisia vybrala konzultanta, a spochybnili jeho odbornú spôsobilosť na zhromažďovanie hospodárskych údajov týkajúcich sa fotovoltického priemyslu. V tejto súvislosti sa uviedlo, že Komisia mala svoje zistenia založiť na údajoch z iných dostupných zdrojov, najmä zo známych výskumných ústavov. S cieľom spochybniť spoľahlivosť údajov, ktoré predložil konzultant, združenie AFASE poukázalo na najlepšie postupy na predkladanie ekonomických dôkazov a zber údajov v prípadoch týkajúcich sa uplatňovania článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a v prípadoch fúzií.
(480)
Pokiaľ ide o údajné prepojenie medzi konzultantom a navrhovateľom, príslušné zainteresované strany nepredložili nijaký dôkaz na dokázanie existencie takéhoto prepojenia. Pri prešetrovaní sa takisto nenašli nijaké dôkazy o vzťahoch, ktoré by prekračovali hranice výlučne obchodného vzťahu. Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana tvrdila, že existovali náznaky, podľa ktorých dôkazy prima facie, ktoré v podnete uviedol navrhovateľ, t. j. výrobné odvetvie Únie, sa zakladali na údajoch, ktoré poskytol ten istý konzultant. Hoci sa uznáva, že zistenia súvisiace s niektorými ukazovateľmi sa skutočne podobali na dôkazy poskytnuté navrhovateľom, nemusí to nevyhnutne znamenať, že sa stanovili na základe jediného zdroja. V tejto súvislosti sa v podnete uvádza zoznam rôznych použitých zdrojov. Tvrdenia v tomto smere sa preto museli zamietnuť.
(481)
Komisia považovala za vhodné využiť služby tohto konzultanta v predmetnom prešetrovaní, keďže neboli dostupné iné verejne dostupné zdroje s potrebnými makroekonomickými údajmi, ktoré by pokrývali celkový trh Únie, ako aj údaje o dovoze. Skôr, ako Komisia vybrala Eurpressedienst, posúdila metodiku, ktorú konzultant používa na zber relevantných údajov, ako aj spôsobilosť konzultanta na poskytovanie potrebných údajov oddelene pre všetky typy výrobkov a za celé posudzované obdobie.
(482)
Počas prešetrovania boli údaje, ktoré poskytol konzultant, podľa možností podrobené krížovej kontrole s ostatnými dostupnými zdrojmi a boli potvrdené. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na trhu pôsobí niekoľko výskumných spoločností zameraných na zber štatistických údajov o fotovoltickom priemysle a vykazované údaje sa takmer nikdy nezhodujú. Dôvodom je, že pre akýkoľvek výskumný ústav je náročné odvodiť presné údaje, a preto vykazované trhové ukazovatele fotovoltického priemyslu budú vždy vychádzať z odhadov, nezávisle od poskytovateľa takéhoto údaju. V tomto kontexte krížová kontrola, ktorú vykonala Komisia, spočívala v porovnávaní trendov údajov, ktoré poskytol konzultant, s trendmi rovnakých údajov, ktoré zverejnili iné výskumné spoločnosti, Spoločné výskumné centrum Komisie (JRC), Európske združenie fotovoltického priemyslu (EPIA), ak boli k dispozícii. Pri krížovej kontrole sa nezistili žiadne výrazné rozdiely a trendy ukazovateľov, ktoré sa podrobili krížovej kontrole, boli podobné. Predbežné antidumpingové zistenia teda nevychádzali výlučne z údajov, ktoré poskytol konzultant, ale aj z analýzy a posúdenia týchto údajov, ktoré vykonala priamo Komisia. Ako sa uviedlo v odôvodnení 8, po uložení antidumpingových opatrení sa okrem toho v priestoroch konzultanta vykonala overovacia návšteva. Komisia vykonala overovaciu návštevu na mieste v priestoroch konzultanta s cieľom overiť spoľahlivosť metodiky a poskytnutých údajov. Overovacia návšteva na mieste sa vykonala v nadväznosti na krížovú kontrolu údajov zo strany Komisie a jej cieľom bolo utvrdiť sa v spoľahlivosti a kvalite údajov a súvisiacej metodiky. Overovacia návšteva na mieste sa považovala za vhodnú z pohľadu uplatnenia zásady dobrej správy, a to napriek tomu, že tieto údaje neposkytla zainteresovaná strana, ale konzultant. Po jej vykonaní sa Komisia utvrdila v spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant.
(483)
Jedna strana tvrdila, že metodika krížovej kontroly použitá Komisiou nebola dostatočne podrobne vysvetlená, a žiadala o zverejnenie ostatných zdrojov použitých pri krížovej kontrole. Táto strana ďalej tvrdila, že použitá metodika bola v každom prípade neplatná, pretože sa porovnali len trendy rôznych zdrojov, a nie absolútne hodnoty.
(484)
Ďalšími zdrojmi, ktoré sa použili na krížovú kontrolu údajov poskytnutých konzultantom, sú správy na rovnakú tému zverejnené Spoločným výskumným centrom Komisie (JRC) a Európskym združením fotovoltického priemyslu (EPIA). Pokiaľ ide o porovnanie údajov s ostatnými zdrojmi, poznamenáva sa, že vykazovali nielen podobné trendy, ale aj podobné veľkostné rozsahy. Preto sa dospelo k záveru, že použitá metodika bola vhodná, a námietky v tejto súvislosti sa zavrhli.
(485)
Hlavnou činnosťou konzultanta je zber údajov súvisiacich s fotovoltickým priemyslom a vytváranie aktuálnej databázy spoločností pôsobiacich na fotovoltickom trhu. Tieto údaje sa zverejňujú v časopisoch zameraných na fotovoltický priemysel a využívajú ich tiež jednotlivé spoločnosti, pre ktoré vykonáva špecializovaný výskum. Databáza vytvorená spoločnosťou Europressedienst sa pravidelne aktualizuje a opätovne zverejňuje. Konzultant má okrem toho v tomto odvetví viacročnú skúsenosť. Metodika konzultanta sa presnejšie skladá zo zberu, krížovej kontroly a sumarizácie informácií s použitím viacerých zdrojov dostupných na trhu. Na tento účel zbiera údaje prostredníctvom štandardných dotazníkov, ktoré posiela spoločnostiam zaradeným do databázy, alebo telefonicky, najmä od výrobcov v Únii, alebo počas špecializovaných veľtrhov, predovšetkým od výrobcov z tretích krajín. Ak pomocou uvedených kanálov nie je možné získať informácie, Europressedienst konzultuje finančné výkazy spoločností vo fotovoltickom priemysle alebo spolupracuje na voľnej báze s inými výskumnými ústavmi s cieľom získať údaje alebo ich podrobiť krížovej kontrole. Pri overovaní sa potvrdilo, že konzultant využíva tieto zdroje pri svojej bežnej činnosti. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa považovalo za vhodné využiť služby spoločnosti Europressedienst pri tomto prešetrovaní a námietky strán v tejto súvislosti sa preto zamietli.
(486)
Pokiaľ ide o najlepšie postupy na predkladanie ekonomických dôkazov, ktoré vydal príslušný útvar Komisie (ďalej len „najlepšie postupy“), treba poznamenať tieto skutočnosti. V prvom rade ide o dokument, ktorý nemôže zaväzovať Komisiu, keďže ho neprijalo jej kolégium, ale vydal ho príslušný útvar s cieľom poskytnúť stranám odporúčania k tomu, ako predkladať ekonomické dôkazy. Po druhé, najlepšie postupy sa týkajú predkladania ekonomických analýz a údajov, ktoré sa využívajú pri niektorých prešetreniach porušenia hospodárskej súťaže podľa článku 101 a 102 ZFEÚ a v prípadoch fúzií. Platné pravidlá, normy dokazovania a prešetrovacie právomoci Komisie v týchto prešetreniach narušenia hospodárskej súťaže nemožno porovnávať s prešetrovaniami v oblasti ochrany obchodu, pri ktorých sa uplatňuje úplne odlišný súbor pravidiel.
(487)
Viaceré strany spochybnili metodiku, ktorú použil konzultant, pričom tvrdili, že sa pomocou nej nedosiahnu uznávané vedecké normy. Ako sa však uvádza v odôvodnení 481, metodika bola podrobená posúdeniu a výsledné údaje krížovej kontrole a overeniu, a na základe tohto postupu sa skonštatovalo, že sú zlučiteľné s inými zverejnenými údajmi, a teda sa možno uvážlivo domnievať, že sú spoľahlivé. Osobitné body, na ktoré poukázali niektoré zainteresované strany, sa vyjasnili na bilaterálnej úrovni a poskytli sa na nahliadnutie zainteresovaným stranám vo forme otvoreného súboru o prešetrení.
(488)
Obchodná komora CCCME tvrdila, že sa nevyjasnila metodika sumarizácie údajov. Táto námietka sa zamietla, keďže príslušné informácie sa sprístupnili všetkým zainteresovaným stranám na nahliadnutie v otvorenom súbore.
(489)
Po konečnom sprístupnení informácií niektoré strany opätovne vyjadrili obavy týkajúce sa konzultanta, ktorého vybrala Komisia, a kvality poskytnutých údajov. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že údaje konzultanta sa môžu objednať a zakúpiť ad hoc s cieľom vyhovieť konkrétne určeným požiadavkám potenciálnych klientov, a preto nemusia byť objektívne. CCCME ďalej spochybnila, že údaje zhromaždené konzultantom možno považovať za nesporný dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože tieto údaje sa vo veľkej miere zakladali na predpokladoch a odhadoch. Ďalej sa tvrdilo, že poskytnuté údaje sa nedostatočne podložili dôkazmi v spise a že neboli dostatočne jednoznačné, objektívne a overiteľné.
(490)
V súvislosti s týmito tvrdeniami sa odkazuje na odôvodnenia 481 - 482, v ktorých sa poskytujú dodatočné informácie o výbere konzultanta. Okrem toho sa poznamenáva, že Komisia najala konzultanta na základe najlepších dostupných informácií v danom okamihu a v úplnom súlade s nariadením Komisie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa uplatňuje na tento postup. Pripomína sa tiež, že schopnosť konzultanta zabezpečiť včas všetky potrebné údaje mala veľký význam, pretože Komisia musela dodržať záväzné lehoty zverejnenia predbežných zistení o prebiehajúcom prešetrovaní.
(491)
Pokiaľ ide o kvalitu poskytnutých údajov a otázku, či ich možno považovať za nesporný dôkaz v súlade s článkom 3 ods. 2 základného nariadenia, v odôvodnení 482 sa uvádza, že metodika konzultanta na zber údajov bola preskúmaná a ohodnotená ako dostatočne kvalitná. Okrem toho, ako sa tiež uvádza v tom istom odôvodnení, údaje poskytnuté konzultantom boli vždy, keď to bolo možné, podrobené krížovej kontrole s ostatnými zdrojmi a dospelo sa k záveru, že sú primerane presné. Napokon sa poznamenáva, že konzultant má jednu databázu, ktorá sa pravidelne aktualizuje nezávisle od potrieb a požiadaviek klientov. Táto databáza sa použila na sumarizáciu a vytvorenie štatistických informácií o fotovoltickom priemysle, a preto tvrdenie, že údaje neboli objektívne, sa muselo zamietnuť.
(492)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nezverejnila zdroje, použitú metodiku ani spoločnosti, s ktorými spolupracoval konzultant na zostavení poskytnutých makroekonomických údajov. Ďalšia zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že z metodiky použitej konzultantom vyplývajú nepresné výsledky. Niektoré zainteresované strany žiadali o dodatočné informácie o metodike, ktorú použil konzultant, ako napr. priemerná miera vyplnených dotazníkov/uskutočnených rozhovorov, percento zozbieraných údajov prostredníctvom každého kanálu, postup ich overovania, aproximácie/predpoklady použité na vyprodukovanie údajov, počet spoločností, v prípade ktorých sa vykonali aproximácie, a aspoň rozpätie počtu zamestnancov konzultanta.
(493)
V súvislosti s týmito tvrdeniami sa poznamenáva, že po uložení dočasných opatrení Komisia poskytla zainteresovaným stranám metodiku a zdroje, ktoré použil konzultant pri sumarizácii údajov, a odpovedala na konkrétne otázky zainteresovaných strán v tejto súvislosti pri predbežnom zverejnení antidumpingových informácií. Dodatočné žiadosti o informácie od zainteresovaných strán po konečnom sprístupnení informácií sa považujú za obsiahnuté v informáciách, ktoré boli poskytnuté pri uložení dočasných ciel v rozsahu, ktorý dovoľovali obmedzenia z dôvodu zachovania dôvernosti. Navyše sa zdôrazňuje, že Komisia na mieste overila postup, akým konzultant zbiera a sumarizuje údaje, ako aj príslušné východiskové predpoklady na sumarizáciu údajov. Výsledky overovania boli uspokojivé a Komisia sa utvrdila o primeranosti východiskových predpokladov a o kvalite údajov, ktoré poskytol konzultant. Strany navyše nespochybnili údaje ako také.
(494)
Po konečnom sprístupnení informácií ďalšia strania požiadala o vysvetlenia týkajúce sa počtu výrobcov z Únie, ktorých konzultant vzal do úvahy pri zbere údajov, a prekrývania sa týchto výrobcov s približne 215 výrobcami z Únie známymi Komisii. V tejto súvislosti sa spresňuje, že výrobcovia z Únie, ktorých vzal do úvahy konzultant, sú z veľkej časti tí istí výrobcovia, ktorí sú v súčasnosti známi ako predstavitelia výrobného odvetvia Únie v rámci tohto prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 475.
(495)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že Komisia vykonala analýzu ujmy nekonzistentným spôsobom, pretože ju vykonala osobitne za moduly a za články, zatiaľ čo výpočet ujmy a subvenčného rozpätia sa stanovil ako spoločný vážený priemer modulov a článkov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ukazovatele sa síce predložili osobitne za každý druh výrobku, avšak závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s jednotlivými ukazovateľmi, sa vzťahujú na výrobok, ktorý je predmetom vyšetrovania, ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články tvoria jeden výrobok, a preto subvenčné rozpätia a úroveň odstránenia ujmy sa stanovili na tomto základe. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(496)
A napokon iná strana tvrdila, že výpočet hodnôt makroekonomických ukazovateľov v období prešetrovania nesprávne vychádzal z jednoduchého priemeru rokov 2011 a 2012, pretože takáto metodika nie je objektívna a nevedie k výsledkom, ktoré odrážajú skutočný stav v období prešetrovania. Spresňuje sa, že jednoduchý priemer údajov sa použil len v prípade podobných trendov v daných obdobiach. Ak boli trendy odlišné, metodika sa primerane upravila a zohľadnila sa skutočná situácia na trhu. Dotknutá strana nerozvinula, v akej miere by výsledky použitej metodiky neodrážali skutočnú situáciu na trhu. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
4.2. Určenie príslušného trhu Únie
(497)
Časť výrobného odvetvia Únie je vertikálne integrovaná a podstatná časť výroby výrobného odvetvia Únie bola určená na vlastnú spotrebu, najmä v prípade výroby článkov.
(498)
S cieľom zistiť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, a na určenie spotreby a iných hospodárskych ukazovateľov sa preskúmala otázka, či a do akej miery sa zohľadnilo následné použitie podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetím Únie (použitie na vlastnú spotrebu).
(499)
S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz o situácii vo výrobnom odvetví Únie sa analyzovali údaje vzťahujúce sa na celú činnosť v oblasti podobného výrobku a následne sa určilo, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh.
(500)
Zistilo sa, že z hľadiska celkovej činnosti (vrátane použitia na vlastnú spotrebu odvetvia) by sa mali preskúmať tieto hospodárske ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie: spotreba, objem predaja, výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, rast, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, peňažný tok, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a výška napadnuteľných subvencií. Dôvodom je, že pri prešetrovaní sa zistilo, že tieto ukazovatele by sa mohli primerane preskúmať vo vzťahu k celkovej činnosti, keďže výroba určená na vlastnú spotrebu bola rovnako ovplyvnená hospodárskou súťažou dovozu z príslušnej krajiny. V ďalšej časti sa trh vlastnej spotreby a voľný trh spoločne označujú ako „celkový trh“.
(501)
Pokiaľ ide o ziskovosť, analýza sa zamerala na voľný trh, keďže sa zistilo, že ceny na trhu vlastnej spotreby nie vždy vyjadrovali trhové ceny a nemali vplyv na tento ukazovateľ.
(502)
Viaceré strany tvrdili, že ujma by sa mala posúdiť zvlášť pre trh vlastnej spotreby a zvlášť pre voľný trh. Jedna strana tvrdila, že údaje týkajúce sa článkov určených na vlastnú spotrebu by sa mali vylúčiť z posudzovania ujmy, pretože subvencovaný dovoz na ne nemá vplyv.
(503)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie boli nútení dovážať subvencované výrobky (články) a prerušiť výrobu týchto výrobkov, ktorá bola nákladnejšia ako cena dovozu v dôsledku cenového tlaku, ktorý vytvoril subvencovaný dovoz. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že na voľnom trhu a trhu vlastnej spotreby sa objavovali rovnaké cenové trendy, čo dosvedčuje, že daný dovoz mal na obidva trhy rovnaký vplyv.
(504)
Po konečnom sprístupnení informácií viaceré strany opätovne tvrdili, že Komisia neposkytla vhodnú a opodstatnenú analýzu trhu vlastnej spotreby ani dôvody, prečo sa nepodarilo vykonať osobitnú analýzu. Jedna strana tvrdila, že sa neposkytli žiadne informácie o význame výroby v Únii určenej na použitie na vlastnú spotrebu. Ďalej sa tvrdilo, že odôvodnenie 106 dočasného antidumpingového nariadenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že ceny na trhu vlastnej spotreby nie vždy odrážali trhové ceny, protirečí záverom uvedeným v odôvodnení 503, že na voľnom trhu a trhu vlastnej spotreby sa objavovali rovnaké cenové trendy.
(505)
Po prvé sa poznamenáva, že v odôvodnení 105 dočasného antidumpingového nariadenia sa uvádzajú dôvody, prečo sa uznalo za vhodné preskúmať ukazovatele ujmy (okrem ziskovosti), ktoré sa vzťahovali na celkovú činnosť výrobného odvetvia Únie vrátane použitia na vlastnú spotrebu. V tejto súvislosti sa pripomína, že ako sa tiež uvádza v tom istom odôvodnení, výroba určená na vlastné použitie bola rovnako ovplyvnená hospodárskou súťažou dovozu z ČĽR, čo dotknuté zainteresované strany nespochybnili. Tvrdenie, že sa neposkytli žiadne vysvetlenia o dôvodoch nevykonania osobitnej analýzy, sa preto muselo zamietnuť. Podobne - ako vyplýva z tohto záveru, sa taktiež muselo zamietnuť tvrdenie, že sa mala vykonať takáto osobitná analýza trhu vlastnej spotreby.
(506)
Po druhé, na základe uvedených skutočností sa význam výroby v Únii určenej na vlastnú spotrebu síce nepovažoval sa zásadný prvok, poznamenáva sa však, že výroba článkov v Únii určených na vlastnú spotrebu predstavovala asi polovicu celkovej výroby v období prešetrovania. Napokon sa spresňuje, že fakt, že ceny na trhu vlastnej spotreby neodrážajú ceny na voľnom trhu, nemusí nutne protirečiť faktu, že u oboch cien sa objavujú rovnaké trendy, pretože ešte stále môžu byť na rôznych úrovniach alebo pohyb cien môže byť na vyššom alebo nižšom stupni, a vytvárať tak rôzny obraz. Na základe uvedených skutočností sa tvrdenia o trhu vlastnej spotreby zamietli.
(507)
Dotknuté strany neposkytli nijaké informácie, ktoré by zmenšili význam tohto zistenia. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli.
4.3. Spotreba v Únii
(508)
Spotreba v Únii zahŕňala celkový objem dovozu príslušného výrobku a objem celkového predaja podobného výrobku v Únii vrátane výrobkov určených na vlastnú spotrebu. Žiadne úplné údaje o celkovom predaji výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neboli k dispozícii. Okrem toho dovoz do Únie sa registroval v rámci colných položiek zahŕňajúcich ďalšie výrobky, na ktoré sa nevzťahuje toto prešetrovanie, a údaje Eurostatu o objeme dovozu boli v tonách. Preto nebolo možné použiť údaje Eurostatu na určenie objemu a hodnôt dovozu. Spotreba v Únii bola preto založená na údajoch, ktoré poskytol konzultant podľa postupu uvedeného v predchádzajúcom texte, a bola podrobená krížovej kontrole s verejnými zdrojmi, ako sú napríklad prieskumy trhu a verejne dostupné štúdie, a s overenými vyplnenými dotazníkmi.
(509)
Spotreba Únie sa vyvíjala nasledovne:
Tabuľka 1-a
Spotreba modulov v Únii (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009=100)
100
223
364
321
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 1-b
Spotreba článkov v Únii (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009=100)
100
154
200
187
Zdroj: Europressedienst
(510)
V posudzovanom období od roku 2009 do obdobia prešetrovania sa celková spotreba v Únii zvýšila v prípade modulov o 221 % a článkov o 87 %, v období prešetrovania sa však v porovnaní s rokom 2011 znížila. V porovnaní s úrovňou v roku 2009 sa vo všeobecnosti spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii podstatne zvýšila.
(511)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje o spotrebe výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii sa výrazne rôznia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje je možné zostaviť len na základe informácií zozbieraných od špecializovaných inštitúcií alebo výskumných stredísk. Vzhľadom na vysvetlenia a závery v odôvodneniach 481 až 483 o spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant, a ktoré sa použili pri prešetrovaní, tento argument sa zamietol.
(512)
Tá istá strana tvrdila, že spotreba v Únii by sa nemala určovať výlučne na základe súčtu dostupných výrobných kapacít modulov v Únii a že skôr by sa mala od nej odpočítať spotreba modulov na vlastné projekty odvetvia Únie. Tento argument sa zamietol, pretože spotreba modulov sa určila na základe novo inštalovaných kapacít v Únii. Ide o zaužívaný postup pri určovaní spotreby modulov. Spotreba článkov sa určila na základe výroby modulov v Únii.
(513)
Ďalšia strana tvrdila, že v metodike, ktorú opísal konzultant, sa uznáva, že je náročné ustanoviť spoľahlivé údaje o spotrebe. Ďalej sa tvrdilo, že údaje o dovoze, ako aj o predaji výrobného odvetvia Únie na vývoz vychádzali z neoveriteľných odhadov alebo z neúplných údajov a že krížová kontrola uskutočnená Komisiou nebola dostatočná, aby umožnila dospieť k záveru, že tieto údaje boli skutočne spoľahlivé a presné.
(514)
Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 481 až 482, Komisia overila kvalitu údajov a metodiky použité na ich zber počas návštevy na mieste, na základe ktorej sa usúdilo, že použité metodiky boli vhodné a výsledky boli primerane spoľahlivé. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
4.4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.4.1. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(515)
Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal tak, ako sa uvádza v tabuľkách v tejto časti. Údaje sa uvádzajú len v indexoch a rozpätiach z dôvodu utajenia dôverných informácií. Dôvodom je, že dovoz vykonaný vyvážajúcim výrobcom, u ktorého sa nezistili nijaké subvencie, ako sa uvádza v odôvodnení 472, sa odpočítali od celkového dovozu z ČĽR.
Tabuľka 2-a
Dovoz modulov z ČĽR (v MW)
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu z ČĽR
Index (2009=100)
100
251
462
408
Podiel na celkovom trhu
60 % - 65 %
68 % - 73 %
75 %-80 %
78 % - 83 %
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 2-b
Dovoz článkov z ČĽR (v MW)
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu z ČĽR
Index (2009=100)
100
273
491
506
Podiel na celkovom trhu
5 % - 10 %
12 % - 17 %
17 % - 22 %
22 % - 27 %
Zdroj: Europressedienst
(516)
Objemy dovozu z príslušnej krajiny do Únie sa v posudzovanom období podstatne zvýšili, a to v prípade modulov o 300 % a článkov o viac než 400 %. Viedlo to k významnému zvýšeniu trhového podielu dovozu z príslušnej krajiny do Únie. Konkrétne trhové podiely dovozu z príslušnej krajiny sa zvýšili v prípade modulov z [60 % - 65 %] na [78 % - 83 %] a článkov z [5 % - 10 %] na [22 % - 27 %]. V období od roku 2009 do obdobia prešetrovania sa vo všeobecnosti dovoz príslušného výrobku z ČĽR z hľadiska objemu a podielu na trhu podstatne zvýšil.
(517)
Treba poznamenať, že zvýšenie dovozu príslušného výrobku z príslušnej krajiny bolo omnoho vyššie než zvýšenie jeho spotreby v Únii. Vyvážajúci výrobcovia preto mohli profitovať z narastajúcej spotreby v Únii a ich postavenie na trhu sa posilnilo na základe väčších trhových podielov.
(518)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje o objemoch dovozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa výrazne rôznia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje je možné zostaviť len na základe informácií zozbieraných od špecializovaných inštitúcií alebo výskumných stredísk. Vzhľadom na vysvetlenia a závery v odôvodneniach 481 až 483 o spoľahlivosti údajov, ktoré sa použili pri prešetrovaní, tento argument sa zamietol.
(519)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana spochybnila metodiku použitú na určenie celkovej dovoznej hodnoty z ČĽR, pričom tvrdila, že sa zakladala na transakciách uskutočnených na úrovni sadzby CIF pred zaplatením cla, a preto nie je jednoznačné, že tieto transakcie boli určené na spotrebu v Únii. V súvislosti s týmto tvrdením sa spresňuje, že celková dovozná hodnota z ČĽR, ktorú poskytol konzultant, sa v zisteniach nepoužila a že počas prešetrovania sa určili len objemy dovozu a ceny dovozu. Keďže dotknutá zainteresovaná strana nespochybnila metodiku na určenie cien dovozu ako takú, odkazuje sa na príslušné zistenia v odôvodneniach 520 až 528 tohto nariadenia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
4.4.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
(520)
Priemerná cena dovozu z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 3-a
Dovozná cena modulov z ČĽR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Dovozné ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009=100)
100
79
64
36
Zdroj: Europressedienst a overené vyplnené dotazníky zo vzorky
Tabuľka 3-b
Zdroj:
2009
2010
2011
OP
Dovozné ceny
890
650
620
516
Index (2009=100)
100
73
70
58
Zdroj: Europressedienst a overené vyplnené dotazníky
(521)
Priemerná dovozná cena modulov a článkov z ČĽR sa v posudzovanom období podstatne znížila. V prípade modulov sa priemerná dovozná cena znížila o 64 %, a to z 2 100 EUR/kW v roku 2009 na 764 EUR/kW v období prešetrovania. Podobne sa znížila priemerná dovozná cena článkov z ČĽR o 42 %, a to z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW.
(522)
Celkove sa cena príslušného výrobku od roku 2009 do obdobia prešetrovania výrazne znížila.
(523)
Jeden spolupracujúci neprepojený dovozca tvrdil, že dovozné ceny by sa mali určiť na základe údajov o jeho dovoze príslušného výrobku do Únie, ktoré tento dovozca poskytol počas prešetrovania. Údaje, ktoré tento dovozca poskytol počas prešetrovania, však predstavovali len zlomok z celkového dovozu do Únie a na tomto základe by nebolo možné vyvodiť žiadne zmysluplné závery o priemernej dovoznej cene celého dovozu z ČĽR počas celého prešetrovaného obdobia, ktoré pokrýva niekoľko rokov. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(524)
Ďalšia strana tvrdila, že sa nevysvetlila metodika na určenie cien, a to najmä pokiaľ ide o postup zlučovania a zladenia údajov z rôznych zdrojov. Okrem toho sa tvrdilo, že náklady na dovoz mali vychádzať z overených informácií zozbieraných počas prešetrovania, a nie z odhadov.
(525)
Metodika, ktorá sa poskytla zainteresovaným stranám, sa považuje za dostatočne úplnú na to, aby bolo možné pochopiť, ako boli údaje určené. Pokiaľ ide o náklady na „dovoz“, spresňuje sa, že úprava sa vykonala na spotových cenách s cieľom priblížiť sa cenám CIF. Uskutočnený odhad sa potvrdil prostredníctvom údajov zozbieraných počas prešetrovania.
(526)
S cieľom určiť cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania sa porovnávali vážené priemery predajných cien jednotlivých druhov výrobkov výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtovaných neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemermi dovozných cien jednotlivých druhov výrobkov spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovených na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze, t. j. colné konanie, náklady na manipuláciu a naloženie. Použili sa priemerné náklady po dovoze dvoch dovozcov modulov zaradených do vzorky, pokiaľ boli k dispozícii.
(527)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravenej, a po odpočítaní zliav a rabatov. Z výsledkov porovnania vyjadrených ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania vyplynuli vážené priemery rozpätia cenového podhodnotenia v rozsahu [19,8 % - 37,5 %] v prípade modulov a [12,6 % - 53,8 %] v prípade článkov, a [19,8 % - 37,5 %] v prípade príslušného výrobku vo všeobecnosti.
(528)
Treba poznamenať, že v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky sa vypočítalo záporné cenové podhodnotenie článkov. Keďže však vyvezené množstvá neboli veľké, tento údaj nemožno považovať za reprezentatívny. Iný vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky spochybnil zdroj úpravy monočlánkov na multičlánky, svoje tvrdenie však nepodložil. Keďže vyvážajúcemu výrobcovi sa nepodarilo spochybniť danú úpravu ani neposkytol žiadne informácie alebo dôkazy, táto námietka sa zamietla.
4.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.5.1. Všeobecne
(529)
Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie. Ako sa uvádza v odôvodneniach 14 až 22, na preskúmanie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa použil výber vzorky.
(530)
Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia analyzovala makroekonomické ukazovatele za posudzované obdobie na základe údajov získaných od nezávislého konzultanta, ktoré sa vždy, keď to bolo možné, podrobili krížovej kontrole s inými dostupnými zdrojmi, a z overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia analyzovala mikroekonomické ukazovatele na základe overených vyplnených dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(531)
Na účely tohto prešetrovania sa na základe informácií týkajúcich sa všetkých výrobcov podobného výrobku v Únii posúdili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti.
(532)
Na základe informácií týkajúcich sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorí vyrábajú podobný výrobok, sa posúdili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(533)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že trhové podmienky pre príslušný výrobok sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú, a preto by sa mala analýza ujmy vykonať jednotlivo na úrovni každého členského štátu. Toto tvrdenie nebolo opodstatnené. Okrem toho sa pri prešetrovaní nezistili žiadne konkrétne okolnosti odôvodňujúce analýzu ujmy v jednotlivých členských štátoch. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(534)
Niektoré strany spochybnili celkovú spoľahlivosť makroekonomických ukazovateľov ujmy, ktoré Komisia použila na účely tohto prešetrovania. Namietali, že trendy stanovené pre niekoľko z týchto ukazovateľov sa odlišovali od trendov rovnakých ukazovateľov, ktoré sa stanovili pre výrobcov v Únii zaradených do vzorky. Osobitne sa poukazovalo na výrobu v Únii, produktivitu, predajnosť, náklady práce a zamestnanosť.
(535)
Makroekonomické ukazovatele boli stanovené vo vzťahu ku všetkým výrobcom v Únii. V prípade, že sa údaje zhromažďujú vo vzťahu k jednotlivým výrobcom v Únii alebo ku skupine výrobcov v Únii (t. j. výrobcovia v Únii zaradení do vzorky), trendy nie sú vždy rovnaké, keďže napr. postavenie každej posudzovanej spoločnosti sa pri takomto porovnaní neberie do úvahy. Výsledky porovnania makroekonomických ukazovateľov, ktoré sa vzťahujú na všetkých výrobcov v Únii a na výrobcov v Únii zaradených do vzorky, preto nemusia byť úplne zmysluplné a neumožňujú vyvodiť záver, že jeden alebo druhý súbor údajov je nespoľahlivý. V každom prípade pri porovnaní trendov makroekonomických ukazovateľov výrobného odvetvia Únie s rovnakými konsolidovanými ukazovateľmi výrobcov v Únii zaradenými do vzorky možno badať rozdiely v trendoch v prípade niekoľkých ukazovateľov, ako sú výroba, výrobná kapacita, objem predaja, zamestnanosť a produktivita výrobného odvetvia Únie od roku 2011 do obdobia prešetrovania. V prípade všetkých týchto ukazovateľov boli výrobcovia v Únii výkonnejší ako celkové výrobné odvetvie Únie. Dôvodom je, že v období prešetrovania výrobcovia v Únii, ktorí nie sú zaradení do vzorky, zastavili svoju výrobu alebo sa stali platobne neschopnými, čo malo negatívny vplyv na makroekonomický ukazovateľ vypočítaný na úrovni Únie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(536)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že záver uvedený v odôvodnení 153 dočasného antidumpingového nariadenia, podľa ktorého z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva v prípade všetkých hlavných ukazovateľov ujmy jasne klesajúci trend, nevychádza z údajov, ktoré poskytol konzultant. V tejto súvislosti sa spresňuje, že makroekonomické ukazovatele uvedené v tabuľkách 4-a až 6-c dočasného antidumpingového nariadenia na jednej strane vychádzali z údajov, ktoré poskytol konzultant, a vždy, keď to bolo možné, sa podrobili krížovej kontrole s inými dostupnými zdrojmi. Mikroekonomické ukazovatele uvedené v tabuľkách 7-a až 11-c dočasného antidumpingového nariadenia na druhej strane vychádzali z údajov, ktoré poskytli výrobcovia v EÚ zaradení do vzorky, a Komisia ich overila v rámci kontroly na mieste. Takisto treba poznamenať, že rozhodujúce faktory ujmy výrobného odvetvia Únie, ako je miera ziskovosti výrobného odvetvia Únie, priemerná predajná cena v Únii či výpočet cenového podhodnotenia vychádzali z údajov, ktoré poskytli výrobcovia v Únii zaradení do vzorky a vyvážajúci výrobcovia a ktoré boli overené na mieste. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
4.5.2. Makroekonomické ukazovatele
4.5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(537)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 4-a
Moduly - výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity (MW)
2009
2010
2011
OP
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009=100)
100
154
200
187
Výrobná kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009=100)
100
147
200
206
Využitie kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 4-b
Články - výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity (MW)
2009
2010
2011
OP
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009=100)
100
141
162
120
Výrobná kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009=100)
100
140
151
139
Využitie kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj: Europressedienst
(538)
Celková výroba modulov v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 87 %. V roku 2011 výroba dosiahla vrchol a v období prešetrovania sa znížila. Výroba modulov v Únii sa zvyšovala omnoho pomalšie než spotreba, ktorá sa v tom istom období viac ako strojnásobila. Vzhľadom na podstatné zvýšenie spotreby výrobcovia z Únie v posudzovanom období zdvojnásobili svoju výrobnú kapacitu modulov. Napriek vyšším úrovniam výroby sa však miera využitia kapacity výrobného odvetvia Únie znížila o 4 percentuálne body a v období prešetrovania dosiahla len 41 %.
(539)
Výroba článkov v Únii sa v posudzovanom období celkove zvýšila o 20 %. V roku 2011 dosiahla vrchol a potom sa v období prešetrovania znížila. Vývoj výroby článkov v Únii bol podobný ako vývoj spotreby v Únii, pričom do roku 2011 sa zaznamenalo mierne zvyšovanie a potom v období prešetrovania výraznejší pokles. Výrobné odvetvie Únie v súlade s vývojom spotreby najprv zvýšilo do roku 2011 svoju kapacitu o 51 %, ktorá sa potom v období prešetrovania znížila. Celkove sa kapacita v posudzovanom období zvýšila o 39 %. Miera využitia kapacity sa do roku 2011 zvyšovala, pričom dosiahla vrchol 78 %, a potom sa v období prešetrovania znížila o 15 percentuálnych bodov. Celkove sa využitie kapacity výrobného odvetvia Únie v prípade článkov v posudzovanom období znížilo a v období prešetrovania dosiahlo 63 %.
(540)
Výrobné odvetvie Únie preto vzhľadom na zvýšenú spotrebu rozšírilo svoju kapacitu. Úrovne výroby výrobného odvetvia Únie sa však zvyšovali omnoho pomalším tempom než spotreba, čo v posudzovanom období viedlo k zníženiu miery využitia kapacity v súvislosti s príslušným výrobkom.
(541)
Združenie AFASE tvrdilo, že objem výroby stanovený pre moduly a články v odôvodnení 537 a výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie stanovená pre moduly a články v tom istom odôvodnení sú prehnané a z údajov, ktoré poskytli iné zdroje (napr. EPIA, IMS a BNEF) vyplývajú menšie objemy. Tieto údaje sa použili v odôvodnení 537.
(542)
Objem výroby uvedený v odôvodnení 537 vychádza z informácií kótovaných spoločností aj nekótovaných spoločností. Vývoj výroby v Únii stanovený v odôvodnení 537 je teda zlučiteľný s vývojom spotreby v Únii stanovenej v odôvodnení 509. Naopak, údaje o objemoch výroby, ktoré poskytlo združenie AFASE, vykazovali rozdielne trendy v porovnaní so spotrebou v Únii stanovenou v odôvodnení 509 a so štatistikou spotreby v Únii, ktorú zverejnilo združenie EPIA.
(543)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu, pri prešetrení sa zistilo, že do záverov uvedených v odôvodnení 537 bola zahrnutá výrobná kapacita spoločností, ktoré požiadali o začatie konkurzného konania alebo zastavili výrobu počas obdobia prešetrenia, pričom nepredali svoje výrobné závody a stroje, a teda boli schopné veľmi rýchlo znovu začať výrobu. Podobne ako sa uviedlo v odôvodnení 542, do údajov v odôvodnení 537 boli zahrnuté údaje od nekótovaných spoločností.
(544)
Údaje, ktoré poskytol nezávislý konzulant, sa podrobili krížovej kontrole a overili sa, pričom sa zistilo, že sú opodstatnene presné. Na základe uvedených skutočností sa nezistil rozpor údajov, ktoré poskytlo združenie AFASE a ktoré vychádzali z iných dostupných zdrojov, so zisteniami dočasného antidumpingového nariadenia.
(545)
V každom prípade by akceptovanie údajov, ktoré poskytlo združenie AFASE, nemalo vplyv na celkové zistenie, podľa ktorého výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, keďže trend týchto ukazovateľov, t. j. výroby Únie a výrobnej kapacity Únie, by bol ešte výraznejší.
(546)
Jeden spolupracujúci neprepojený vývozca namietol, že objem výroby, výrobná kapacita a využitie kapacity sa mali stanoviť len na základe údajov, ktoré poskytli výrobcovia v Únii zaradení do vzorky. Keďže však ide o makroekonomické ukazovatele, mali by sa stanoviť na úrovni všetkých výrobcov v Únii, aby sa umožnil zmysluplný a úplný obraz o situácii výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(547)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana požiadala Komisiou o spresnenie postupu, ktorým konzultant vypočítal ročnú výrobu v Únii. Ďalšia strana požiadala Komisiu, aby podrobnejšie vysvetlila, ako sa zladili rôzne dostupné údaje týkajúce sa celkovej výrobnej kapacity v Únii. Ďalšia strana tvrdila, že celková výroba a výrobná kapacita v Únii sa mala zistiť u výrobcov v Únii, ktorí boli zaradení do vzorky, pretože takýmto spôsobom by sa dosiahol spoľahlivejší výsledok. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že verejne dostupné údaje boli nepresné vzhľadom na dôvernú povahu týchto údajov a že akékoľvek výskumné centrum alebo konzultant musia zakladať svoje analýzy na určitom počte odhadov a predpokladov.
(548)
Spresňuje sa, že ročná výroba v Únii sa vypočítala na základe údajov, ktoré konzultantovi nahlásili výrobcovia z Únie. Ak nebolo možné získať údaj o ročnej výrobe určitého výrobcu z Únie za určitý rok, tento údaj sa odhadol prostredníctvom uplatnenia miery využitia výrobnej kapacity z predchádzajúceho roka na novú výrobnú kapacitu daného roka. Inštitúcie zároveň porovnali údaje získané od konzultanta s údajmi nahlásenými v odpovediach výrobného odvetvia Únie na dotazníky o situácii pred začatím konania. Tieto údaje boli podobné.
(549)
V súvislosti s požiadavkou na poskytnutie podrobnejšieho vysvetlenia postupu zladenia rôznych dostupných údajov o výrobnej kapacite Únie sa poznamenáva, že tieto informácie sa zainteresovaným stranám už poskytli na nahliadnutie v otvorenom spise. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.
(550)
Výroba a výrobná kapacita Únie sú makroekonomické ukazovatele, a preto sa museli stanoviť na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, a nie len na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(551)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že metodika použitá na zber údajov (najmä rozhovory a návštevy výrobných lokalít) neumožňujú dospieť k spoľahlivým výsledkom vzhľadom na dôvernú povahu týchto údajov a v dôsledku neochoty spoločností ich poskytnúť. Táto metodika sa preto nemôže považovať za vhodnú. Mal to údajne potvrdzovať fakt, že napriek tomu, že konzultant použil oveľa vyšší počet výrobcov z Únie, ako je počet zohľadnený Komisiou pri skúmaní situácie v začiatočnej fáze, celkový objem výroby, ktorý stanovil konzultant, je nižší než celkový objem výroby stanovený Komisiou na účely preskúmania situácie. Táto strana ďalej tvrdila, že následne informácie súvisiace s týmto ukazovateľom ujmy sa nemôžu považovať za nesporný dôkaz v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.
(552)
V prvom rade sa spresňuje, že počet výrobcov zohľadnených konzultantom na jednej strane a Komisiou na druhej strane, bol prevažne rovnaký, a že argument, podľa ktorého výsledky neboli jednotné, sa preto musel zamietnuť. Ďalej sa pripomína, že údaje zozbierané konzultantom sa podrobili krížovej kontrole s ostatnými zdrojmi vždy, keď to bolo možné, a zistilo sa, že odhady boli dostatočne spoľahlivé. Preto sa potvrdzuje, že informácie o výrobných údajoch, ktoré poskytol konzultant, sa považujú za nesporný dôkaz v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.
4.5.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(553)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5-a
Moduly - objem predaja a podiel na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OP
Objem predaja na trhu Únie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009=100)
100
182
259
227
Podiel na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 5-b
Články - objem predaja a podiel na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OP
Objem predaja na celkovom trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009=100)
100
130
153
105
Podiel na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj: Europressedienst
(554)
V posudzovanom období sa objem predaja modulov zvýšil o 127 %. V kontexte zvýšenia spotreby o 221 % sa to však premietlo do zníženia trhového podielu výrobného odvetvia Únie z 19 % v roku 2009 na 13 % v období prešetrovania. Pokiaľ ide o články, predaj výrobného odvetvia Únie sa zvýšil len zanedbateľne o 5 %, kým spotreba sa zvýšila o 87 % a výsledkom bolo, že podiel na trhu sa znížil zo 68 % v roku 2009 na 38 % v období prešetrovania. Vzhľadom na narastajúcu spotrebu sa predaj modulov a článkov výrobného odvetvia Únie zvýšil omnoho menej než dovoz z príslušnej krajiny. Výrobné odvetvie Únie preto nemohlo profitovať z rastúcej spotreby. Na základe toho sa trhové podiely modulov a článkov v posudzovanom období znížili.
(555)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že trhový podiel výrobného odvetvia Únie v prípade modulov bol už v roku 2009 len 19 % a že pokles o 6 percentuálnych bodov v posudzovanom období nemožno považovať za ujmu.
(556)
Zníženie podielu na trhu o 6 percentuálnych bodov v posudzovanom období treba vnímať na pozadí zvýšenia spotreby modulov v Únii o viac než 200 % v rovnakom období. Ako sa už uviedlo, ani v situácii zvýšenej spotreby odvetvie nebolo schopné proporcionálne zvýšiť objem predaja a utrpelo stratu trhového podielu. Tento argument sa preto musel zamietnuť.
(557)
Jedna strana tvrdila, že metodika použitá na zber údajov o predaji (najmä rozhovory a návštevy výrobných lokalít) neumožnila dospieť k spoľahlivým výsledkom vzhľadom na dôvernú povahu týchto údajov a v dôsledku neochoty spoločností ich poskytnúť. Táto metodika sa preto nemôže považovať za vhodnú. Nemôžu sa teda považovať za nesporný dôkaz v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia. Ako sa uviedlo v odôvodnení 482, údaje zozbierané konzultantom sa podrobili krížovej kontrole s ostatnými zdrojmi vždy, keď to bolo možné, a zistilo sa, že odhady boli dostatočne spoľahlivé. Preto sa potvrdilo, že informácie o údajoch súvisiacich s predajom, ktoré poskytol konzultant, sa považujú nesporný dôkaz v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.
4.5.2.3. Zamestnanosť a produktivita
(558)
V posudzovanom období sa zamestnanosť a produktivita vyvíjali takto:
Tabuľka 6-a
Moduly - zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
OP
Počet zamestnancov
11 779
15 792
17 505
16 419
Index (2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita
Produktivita (kW/zamestnanec)
183
211
247
245
Index (2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 6-b
Články - zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
OP
Počet zamestnancov
5 281
5 937
5 641
4 782
Index (2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita
(kW/zamestnanec)
319
400
483
423
Index (2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj: Europressedienst
(559)
V období od roku 2009 do obdobia prešetrovania sa zamestnanosť v oblasti modulov zvýšila o 39 %, kým v oblasti článkov sa znížila o 9 %. Poznamenáva sa však, že zamestnanosť v prípade modulov rástla do roku 2011 a potom v období prešetrovania sa znížila. Zamestnanosť v prípade článkov sa zvýšila do roku 2010 a počas roka 2011 a v období prešetrovania sa znížila. Celková produktivita v prípade modulov a článkov zaznamenala pozitívny vývoj, pričom sa zvýšila v prípade modulov o 34 % a v prípade článkov o 33 %. Toto zvýšenie bolo čiastočne výsledkom úsilia výrobného odvetvia Únie zareagovať na tlak subvencovaného dovozu z ČĽR.
(560)
Preto v súlade so znížením výroby modulov v Únii v období od roku 2011 do obdobia prešetrovania sa v tom istom období znížila takisto zamestnanosť v oblasti modulov. Zamestnanosť v oblasti článkov sa do roku 2010 zvýšila a v roku 2011 a v období prešetrovania sa znížila, zatiaľ čo výroba článkov v Únii sa postupne zvyšovala až do roku 2011 a potom sa začala znižovať.
(561)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že metodika na stanovenie celkovej zamestnanosti v Únii v posudzovanom období bola nesprávna. Táto strana tvrdila, že ak nebola k dispozícii miera zamestnanosti určitého výrobcu z Únie, zohľadnila sa namiesto nej priemerná zamestnanosť výrobcov z Únie, za ktorých táto informácia k dispozícii bola. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť, pretože na stanovenie zamestnanosti sa použila iná metodika, t. j. ak neboli k dispozícii údaje o zamestnanosti určitého výrobcu z Únie, tento údaj sa odhadol na základe údajov tej istej spoločnosti za predchádzajúce roky. Ako sa uvádza v odôvodnení 482, táto metodika sa overila a zistilo sa, že je primeraná. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
4.5.2.4. Výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti
(562)
Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Vplyv rozpätia veľkostí subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam na výrobné odvetvie Únie možno vzhľadom na objem dovozu a dovozné ceny z príslušnej krajiny považovať za významný.
(563)
Keďže toto je prvé antisubvenčné konanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie účinkov možného dumpingu alebo subvencovania v minulosti.
4.5.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.5.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(564)
Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7-a
Moduly - priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Priemerná predajná cena v Únii na voľnom trhu
(EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
Index (2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobné náklady
(EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
Index (2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
Tabuľka 7-b
Články - priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Priemerná predajná cena v Únii na voľnom trhu
(EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
Index (2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobné náklady
(EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
Index (2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(565)
Predajné ceny sa v posudzovanom období prudko znížili, t. j. v prípade modulov o 53 % a v prípade článkov o 69 %. Predajné ceny sa v posudzovanom období nepretržite znižovali, výrazné zníženie cien sa však zaznamenalo najmä v období prešetrovania, keď poklesli na neudržateľné úrovne. Výrobné náklady sa v posudzovanom období znížili v prípade modulov o 48 % a v prípade článkov o 55 %. Výrobné odvetvie Únie nedokázalo profitovať ani zo svojho nepretržitého úsilia o zvýšenie svojej nákladovej efektívnosti, ani z vplyvu zníženia nákladov na hlavnú surovinu, polykryštalický kremík. Dôvodom bol najmä zvyšujúci sa cenový tlak subvencovaného dovozu, ktorý mal negatívny vplyv na predajné ceny výrobného odvetvia Únie, ktoré sa znížili ešte viac než vzrástla efektívnosť. To sa prejavilo negatívnym vývojom ziskovosti výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 579. Celkove sa priemerné predajné ceny a výrobné náklady podobného výrobku podstatne znížili, čo malo zdrvujúci vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(566)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila zistenia, podľa ktorých zníženie priemerných predajných cien malo zdrvujúci vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Tvrdila, že priemerné náklady výrobného odvetvia Únie sa takisto znížili a že zníženie cien je preto prirodzeným javom. Ako sa však uvádza v odôvodnení 565, pri prešetrení sa zistilo, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa znížili ešte viac než priemerné výrobné náklady, a preto sa zníženie nákladov nepremietlo do ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Potvrdilo sa teda, že zníženie predajných cien výrobného odvetvia Únie malo zdrvujúci vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie a námietky v tejto súvislosti sa zamietli.
(567)
Ďalšia strana spochybnila záver v odôvodnení 138 dočasného antidumpingového nariadenia, že ceny v období prešetrovania boli na neudržateľných úrovniach, pričom tvrdila, že o tejto otázke majú rozhodovať trhové sily. Tá istá strana takisto namietla voči záveru v tom istom odôvodnení, že výrobné odvetvie Únie nemohlo profitovať zo zníženia nákladov v dôsledku cenového tlaku subvencovaného dovozu. Inštitúcie v tejto súvislosti zistili tieto skutočnosti: „neudržateľné úrovne“ sa vzťahujú na fakt, že výrobné odvetvie Únie predávalo so stratou, a preto nemohlo v dlhodobom meradle prežiť. Otázka o tom, či je úroveň cien udržateľná, je teda len otázkou vzťahu medzi výrobnými nákladmi a cenami. Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie „nemohlo profitovať zo zníženia nákladov“, sa vzťahuje na fakt, že náklady klesali pomalšie než ceny. Obidve tvrdenia sú podložené dôkazmi v odôvodnení 138 dočasného antidumpingového nariadenia. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
4.5.3.2. Náklady práce
(568)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8-a
Moduly - priemerné náklady práce na zamestnanca
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
Tabuľka 8-b
Články - priemerné náklady práce na zamestnanca
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(569)
V období od roku 2009 do obdobia prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca nepretržite zvyšovali - celkovo o 13 %. Pokiaľ ide o články, priemerné náklady práce boli v posudzovanom období stabilné a v období rokov 2009 a 2010 sa mierne znížili o 1 %, potom sa však až do obdobia prešetrovania nezmenili. Celkové zvýšenie nákladov práce možno čiastočne vysvetliť súčasným zvýšením produktivity (moduly a články) a vývojom inflácie.
(570)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v posudzovanom období nedošlo k žiadnej inflácii, a preto celkové zníženie nákladov práce nemohol spôsobiť tento faktor.
(571)
Na rozdiel od tvrdení zainteresovanej strany sa pri prešetrovaní zistilo, že v posudzovanom období k inflácii došlo a že zvýšenie nákladov práce, ktoré sa týkalo len modulov, možno vysvetliť infláciou a zvýšením produktivity.
(572)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená zvýšením nákladov práce a súčasným znížením produktivity. Po prvé však treba poznamenať, že náklady práce boli naďalej stabilné v prípade článkov, zatiaľ čo produktivita sa zvýšila v prípade článkov aj modulov. Zvýšenie v prípade druhej menovanej položky teda možno vysvetliť zvýšenou produktivitou. Z prešetrenia navyše vyplynulo, že náklady práce nepredstavujú významný podiel výrobných nákladov, ako sa už uviedlo v odôvodnení 203 dočasného antidumpingového nariadenia. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
4.5.3.3. Zásoby
(573)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
Tabuľka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(574)
V posudzovanom období sa zásoby podstatne zvýšili, t. j. v prípade modulov o 129 % a v prípade článkov o 302 %. Pokiaľ ide o moduly, zásoby sa nepretržite zvyšovali a v roku 2011 dosiahli veľmi vysoké úrovne (o 160 %), zatiaľ čo v období prešetrovania sa znížili, v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia však zostali na veľmi vysokých úrovniach. Pokiaľ ide o články, vývoj bol ešte zreteľnejší, keď v období rokov 2009 až 2011 sa zásoby zvýšili o viac ako 350 %. Podobne sa zásoby v období prešetrovania znížili, v porovnaní so začiatkom posudzovaného obdobia však zostali na veľmi vysokých úrovniach.
(575)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že vzhľadom na súčasnú nepriaznivú situáciu mali výrobcovia z Únie skôr tendenciu uchovávať obmedzené zásoby podobného výrobku, pričom svoju výrobu zakladali na objednávkach. Zvýšenie zásob podobného výrobku v posudzovanom období preto nie je dôležitým faktorom pri zisťovaní, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.
(576)
Jedna strana tvrdila, že uvedenie hodnôt zásob v odôvodnení 141 dočasného antidumpingového nariadenia bolo zavádzajúce, keďže zásoby boli vyjadrené v kW, a nie v MW, na rozdiel od objemu výroby výrobného odvetvia Únie.
(577)
Vyjadrenie zásob v kW alebo v MW sa považovalo za nepodstatné pri zisťovaní, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(578)
Po konečnom sprístupnení informácií niektoré strany tvrdili, že zásoby sa mali určiť za celé výrobné odvetvie Únie a že údaje len za desiatich výrobcov z Únie nie sú reprezentatívne. Spresňuje sa, že zásoby sa považovali za mikroekonomický ukazovateľ, a preto by sa mali stanovovať na základe informácií zozbieraných od jednotlivých spoločností, v tomto prípade od vzorky výrobcov z Únie, ktorá sa považovala za reprezentatívnu vzorku za celé výrobné odvetvie Únie. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
4.5.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál
(579)
Ziskovosť a peňažný tok sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 10-a:
Moduly - ziskovosť a peňažný tok
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peňažný tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
Tabuľka 10-b
Články - ziskovosť a peňažný tok
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peňažný tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(580)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu z tohto predaja.
(581)
V posudzovanom období sa ziskovosť v súvislosti s podobným výrobkom prudko znížila a zmenila sa na straty. Ziskovosť sa znížila v prípade modulov o 11 percentuálnych bodov a v prípade článkov o 49 percentuálnych bodov.
(582)
V období rokov 2009 až 2010 sa ziskovosť v súvislosti s podobným výrobkom zvýšila, potom sa však podstatne znížila v roku 2011, keď výrobné odvetvie Únie zaznamenalo straty, a v období prešetrovania zaznamenala ďalšie podstatné zníženie. Mimoriadne veľké straty sa zaznamenali v prípade článkov.
(583)
Vývoj čistého peňažného toku, to znamená schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky samofinancovať svoje činnosti, bol v období od roku 2009 do obdobia prešetrovania takisto negatívny. V prípade modulov sa zaznamenalo zníženie o 10 percentuálnych bodov a v roku 2011 mierne zvýšenie, pričom v období od roku 2011 do obdobia prešetrovania sa zaznamenalo najväčšie zníženie peňažného toku. V prípade článkov bolo zníženie peňažného toku výraznejšie než v prípade modulov a v období prešetrovania dosiahlo značne negatívne úrovne. V posudzovanom období sa teda peňažné toky v súvislosti s podobným výrobkom znížili.
(584)
Ďalej uvedené údaje predstavujú vývoj investícií a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky v pomere k celkovému trhu počas posudzovaného obdobia:
Tabuľka 11-a
Moduly - investície a návratnosť investícií
2009
2010
2011
OP
Investície (v EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnosť investícií
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
Tabuľka 11-b
Články - investície a návratnosť investícií
2009
2010
2011
OP
Investície (v EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnosť investícií
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(585)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v období od roku 2009 do obdobia prešetrovania výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoje investície v prípade modulov o 171 %. Dôvodom bolo najmä podstatné rozšírenie kapacity. Výrobné odvetvie Únie však v tom istom období znížilo svoje investície v prípade článkov o 78 %; realizované investície sa týkali najmä výskumu a vývoja, ako aj zdokonalenia a zachovania výrobnej technológie a procesu s cieľom zvýšiť efektívnosť. Keďže výrobné odvetvie Únie si v posudzovanom období nemohlo dovoliť realizovať ďalšie investície do článkov, úroveň investícií bola v období prešetrovania dosť nízka. Keďže investície sa financovali najmä prostredníctvom finančných tokov a medzipodnikových úverov, zníženie peňažného toku malo okamžitý vplyv na úroveň realizovaných investícií.
(586)
Návratnosť investícií bola vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií podobného výrobku zaznamenala v období od roku 2009 do obdobia prešetrovania podobný negatívny vývoj ako ostatné ukazovatele finančnej výkonnosti v prípade všetkých troch druhov výrobku. Aj keď sa v prípade článkov zaznamenalo v období rokov 2009 až 2010 zvýšenie návratnosti investícií, v roku 2011 sa jej úrovne podstatne znížili a dosiahli negatívnu hodnotu. V prípade modulov bola návratnosť investícií v posudzovanom období na negatívnych úrovniach, okrem roku 2010, keď dosiahla 19 %. Celkove sa v posudzovanom období znížila, pričom v období prešetrovania dosiahla - 17 % v prípade článkov (t. j. pokles o 1 %), zostala však na značne negatívnych úrovniach, t. j. - 19 %. V posudzovanom období mala návratnosť investícií v prípade podobného výrobku vo všeobecnosti negatívny vývoj.
(587)
Schopnosť získavať kapitál sa analyzovala vo vzťahu k celkovému trhu, pričom sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie je čoraz menej schopné vytvárať peňažné prostriedky v súvislosti s podobným výrobkom, v dôsledku čoho sa zhoršuje finančná situácia výrobného odvetvia Únie.
(588)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje o investíciách uvedené v predchádzajúcom texte sú príliš nízke v porovnaní s výrobnou kapacitou výrobného odvetvia Únie uvedenou v odôvodnení 538. Na podloženie tohto tvrdenia táto strana uviedla, že vie o investícii, ktorú vykonal jeden výrobca z Únie do zvýšenia kapacity, ktorá bola oveľa nákladnejšia. Dotknutá strana dospela k záveru, že určenie výrobnej kapacity výrobného odvetvia Únie muselo byť nadhodnotené. Poznamenáva sa, že toto tvrdenie nebolo podložené žiadnymi dôkazmi, najmä pokiaľ ide o investície, ktorú uskutočnil daný výrobca z Únie. Naopak údaje o investíciách uvedené v dočasnom antidumpingovom nariadení vychádzali z aktuálnych a overiteľných informácií od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Treba poznamenať, že toto tvrdenie navyše vychádzalo z porovnania celkových investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky s celkovou výrobnou kapacitou celého výrobného odvetvia Únie, čo nemožno považovať za vhodný základ porovnania, keďže sa nezohľadnili celkové investície celého výrobného odvetvia Únie. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
4.5.3.5. Záver týkajúci sa ujmy
(589)
Z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva v prípade hlavných ukazovateľov ujmy jasne klesajúci trend. V posudzovanom období sa celková výroba modulov a článkov vzhľadom na všeobecne sa zvyšujúcu spotrebu zvýšila. Aj keď sa objem predaja zvýšil, trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v období prešetrovania zmenšil z dôvodu väčšieho zvýšenia spotreby v posudzovanom období. V posudzovanom období sa prudko znížili priemerné predajné ceny, a to malo negatívny vplyv na všetky ukazovatele finančnej výkonnosti, ako sú ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(590)
Počas posudzovaného obdobia sa celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil. Nárast objemu predaja výrobného odvetvia Únie však sprevádzalo obrovské zníženie priemernej predajnej ceny.
(591)
V posudzovanom období sa dovoz zainteresovaných strán z ČĽR zvyšoval, a to z hľadiska objemu a podielu na trhu. Súčasne sa nepretržite znižovali dovozné ceny, ktoré boli výrazne nižšie ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(592)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie a konkrétne výrobcov z Únie zaradených do vzorky, je dobrá. Tvrdilo sa, že vývoj niektorých ukazovateľov ujmy, konkrétne objemu výroby, výrobnej kapacity, predaja a zamestnanosti, dokonca aj ziskovosti niektorých výrobcov zaradených do vzorky sa zvyšuje a nesvedčí o značnej ujme. Výsledky prešetrovania nepotvrdili tieto tvrdenia, vyplýva z nich však jasný zostupný vývoj viacerých ukazovateľov ujmy, ktorý je významný pre vyvodenie záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.
(593)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pri prešetrovaní potvrdila najmä skutočnosť, že predajné ceny sú pod úrovňou výrobných nákladov, a teda majú negatívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá v období prešetrovania dosiahla negatívne úrovne. Dospelo sa k záveru, že pokiaľ by pokračoval subvencovaný dovoz na trh Únie, straty výrobného odvetvia Únie by pravdepodobne spôsobili trvalé ukončenie každej významnej výroby podobného výrobku v Únii. Zdá sa, že túto skutočnosť potvrdzuje vývoj v období prešetrovania a po jeho skončení, t. j. niektoré spoločnosti vyhlásili platobnú neschopnosť a/alebo dočasne alebo trvalo zastavili výrobu.
(594)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(595)
Podľa článku 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako subvencovaný dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše subvencovanému dovozu.
(596)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že trhové podmienky pre príslušný výrobok sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú, a preto by sa mala analýza príčinnej súvislosti vykonať jednotlivo na úrovni každého členského štátu.
(597)
Rozsah trhov členských štátov určujú do určitej miery vnútroštátne schémy podpory. Pri prešetrovaní sa však takisto zistilo, že dopyt nezávisí výlučne od schém podpory. Zdá sa, že v závislosti od zemepisnej polohy (vystavenie slnečnému žiareniu) a ceny elektrickej energie na príslušnom mieste solárne panely dosiahli alebo sa aspoň priblížili k dosiahnutiu parity siete (tzv. grid parity - keď sa náklady na výrobu slnečnej energie rovnajú nákladom na výrobu konvenčnej energie), čo znamená, že niektoré investície sa realizujú nezávisle od schém podpory. Preto nebolo možné potvrdiť, že trhové podmienky závisia výlučne od schém podpory, a toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(598)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že pri vykonávaní analýzy príčinnej súvislosti sa neoddeľoval, nerozlišoval a nekvantifikoval škodlivý vplyv subvencovaného dovozu od vplyvu známych faktorov, ktoré v rovnakom čase spôsobovali ujmu výrobnému odvetviu Únie. Ďalej sa tvrdilo, že Komisia nezabezpečila vykonanie spoločnej analýzy týchto ostatných známych faktorov.
(599)
V reakcii na toto tvrdenie treba poznamenať, že Komisia v súlade so zaužívanými postupmi najskôr preskúmala, či existuje príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a následne preskúmala či niektorý z ostatných známych faktorov narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom. V tejto analýze sa vplyv iných známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie posúdil, odlíšil a oddelil od škodlivého vplyvu subvencovaného dovozu, aby sa zabezpečilo, že ujma spôsobená týmito faktormi sa nepripíše subvencovanému dovozu. Zistilo sa, že žiadny z týchto faktorov nemal na situáciu výrobného odvetvia výrazný či vôbec nejaký vplyv, ktorý by mohol zvrátiť skutočnosť, že posudzovaná značná ujma sa musí pripísať subvencovanému dovozu. Na základe toho sa tento argument zamietol.
(600)
Po konečnom sprístupnení informácií viaceré zainteresované strany zopakovali argumenty uvedené v predchádzajúcom texte. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že Komisia mala explicitne a prostredníctvom odôvodneného a vhodného vysvetlenia stanoviť, že ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz, sa nepripísala tomuto dovozu.
(601)
Pri tomto prešetrovaní sa po preskúmaní všetkých faktov dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz zohľadnený izolovane spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. V tejto súvislosti nebolo možné kvantifikovať vplyv ostatných známych faktorov, a preto sa vykonalo kvalitatívne posúdenie, ako sa uvádza v odôvodneniach 164 až 222 dočasného antidumpingového nariadenia. Potvrdilo sa teda, že subvencovaný dovoz spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Vplyv ďalších faktorov na negatívny vývoj výrobného odvetvia Únie bol podľa posúdenia obmedzený. Treba poznamenať, že podľa článku 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia sa nenariaďuje žiadna konkrétna forma analýzy pripísania alebo nepripísania, ktorá sa má vykonať. Naopak podľa článku 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia sa tieto analýzy musia vykonať tak, aby bolo možné oddeliť a odlíšiť škodlivý vplyv subvencovaného dovozu od škodlivého vplyvu, ktorý spôsobili iné faktory. Pri prešetrovaní sa nenašli žiadne dôkazy, že všetky ostatné známe faktory, ktoré mohli prispieť k utrpeniu ujmy, spoločne alebo izolovane narušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Vzhľadom na túto analýzu sa potvrdilo, že ostatné známe faktory neboli také, aby vyvrátili zistenia, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa musí pripísať subvencovanému dovozu. Na základe týchto skutočností sa tieto argumenty zamietli.
(602)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vnútroštátne schémy podpory, vystavenie slnečnému žiareniu a ceny elektrickej energie (vrátane regulačných poplatkov) sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú a že navyše na každom trhu jestvujú rozdielne segmenty trhu (bytový segment - zariadenia s menej než 40 kW, obchodný a priemyselný segment - zariadenia od 40 kW do 1 MW a segment verejných služieb - zariadenia od 1 MW do 10 MW). Vzhľadom na tieto skutočnosti tvrdili, že analýza príčinnej súvislosti by sa na jednej strane mala vykonať zvlášť za každý členský štát a na druhej strane za veľkoplošný segment a rezidenčný segment.
(603)
Po konečnom sprístupnení informácií niektoré zainteresované strany opätovne tvrdili, že analýza príčinnej súvislosti sa mala vykonať za jednotlivé členské štáty, avšak v tejto súvislosti neuviedli ďalšie argumenty ani nové dôkazy.
(604)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že predajné a dovozné ceny sú v celej Únii podobné. Preto sa možno domnievať, že skutočne jestvuje jeden trh pre výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania. Z prešetrenia nevyplynulo ani to, že by výrobcovia v jednotlivých členských štátoch alebo regiónoch sústreďovali svoje činnosti na tomto osobitnom trhu alebo že by sa subvencovaný dovoz sústreďoval v jednom členskom štáte alebo regióne. Žiadna zainteresovaná strana navyše netvrdila, že subvencovanie a ujmu možno analyzovať za jednotlivé členské štáty, čo by však musela byť podmienka vykonania oddelenej analýzy príčinnej súvislosti za jednotlivé členské štáty. Z prešetrovania nevyplynul žiadny dôkaz, že toto by bol vhodný prístup, najmä vzhľadom na to, že v rámci Únie jestvovali podobné ceny za posudzovaný výrobok na úrovni Únie. Navyše sa poznamenáva, že vystavenie slnečnému žiareniu sa môže v jednotlivých regiónoch toho istého členského štátu líšiť, napr. južné Francúzsko je viac vystavené slnečnému žiareniu ako severné Francúzsko, alebo v jednotlivých regiónoch daného členského štátu môžu existovať odlišné schémy podpory (napr. Belgicko), a preto vplyv týchto faktorov na dopyt sa môže odlišovať v závislosti od regiónu toho istého členského štátu. Avšak rozdiely v regulačných rámcoch jednotlivých členských štátov a/alebo regiónov a rozdielne podmienky, ako je vystavenie slnečnému žiareniu, neopodstatňujú oddelenú analýzu príčinnej súvislosti, a teda oddelenú analýzu ujmy a subvencovania. Tieto argumenty sa museli preto zamietnuť.
(605)
Iná zainteresovaná strana tvrdila, že ostatné faktory sú síce významné, avšak hlavným faktorom pri stanovovaní dopytu zostávajú predovšetkým vnútroštátne schémy podpory. Tá istá strana takisto spochybnila, že by sa prinajmenšom na niektorých miestach dosiahla parita siete, a tvrdila, že ceny modulov sa od obdobia prešetrovania zvýšili, zatiaľ čo ceny elektrickej energie poklesli. Takisto tvrdila, že v každom prípade najmenej v niektorých členských štátoch zákonné, hospodárske a technické podmienky neumožňujú napojenie na sieť, a preto v prípade týchto členských štátov nie je podstatné, či sa dosiahla alebo nedosiahla parita siete. Táto strana však neposkytla nijaké dôkazy na podloženie týchto tvrdení. V každom prípade uvedené tvrdenia potvrdzujú, že situácia týkajúca sa vnútroštátnych schém podpory, ako aj parity siete, sa v jednotlivých členských štátoch do určitej miery môže odlišovať. Okrem toho žiadna z týchto informácií nemala povahu, z ktorej by vyplývala nutnosť vykonať analýzu za jednotlivé členské štáty. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(606)
Po konečnom sprístupnení informácií tá istá strana zopakovala svoje tvrdenie a poskytla určité informácie, ktoré mali údajne dokazovať rôzne trhové podmienky v jednotlivých členských štátoch a jednotlivých segmentoch. Predložené informácie sa však nemohli považovať za dôkazné, keďže mali formu prezentácie v programe Power Point bez podporných dôkazov, a preto sa nimi nedokázalo, že oddelená analýza za jednotlivé členské štáty by bola oprávnená. Tvrdenie tejto strany sa preto zamietlo.
(607)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že analýza príčinnej súvislosti za jednotlivé členské štáty a/alebo regióny a za jednotlivé segmenty by neodrážala skutočnú situáciu na trhu.
(608)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia vykonala analýzu príčinnej súvislosti nekonzistentne, keďže analýza ujmy sa vykonala oddelene za moduly a články, zatiaľ čo pri analýze príčinnej súvislosti sa medzi rôznymi druhmi výrobkov nerozlišovalo. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ukazovatele ujmy sa síce naozaj predstavili osobitne za každý druh výrobku, avšak závery, ku ktorým sa dospelo za každý ukazovateľ, sa vzťahujú na výrobok, ktorý je predmetom vyšetrovania, ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články tvoria jeden výrobok, a preto analýza príčinnej súvislosti sa vykonala na tomto základe. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
5.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(609)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že subvencovaný dovoz z ČĽR sa v posudzovanom období prudko zvýšil, pričom sa podstatne zvýšil jeho objem o približne 300 % v prípade modulov a o približne 400 % v prípade článkov, a jeho trhový podiel sa v prípade modulov zvýšil zo [60 % - 65 %] v roku 2009 na [78 % - 83 %] v období prešetrovania, a v prípade článkov z [5 % - 10 %] v roku 2009 na [22 % - 27 %] v období prešetrovania. Preto sa potvrdzuje, že objem dovozu príslušného výrobku a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období prudko zvýšili. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením subvencovaného dovozu a stratou podielu na trhu výrobného odvetvia Únie. Pri prešetrovaní sa takisto zistilo, že prostredníctvom subvencovaného dovozu sa v období prešetrovania podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 527.
(610)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ceny subvencovaného dovozu sa v posudzovanom období znížili v prípade modulov o 64 % a v prípade článkov o 42 % a viedli k väčšiemu podhodnoteniu. Výrobné odvetvie Únie vzhľadom na tento cenový tlak vyvinulo výrazné úsilie o zníženie svojich výrobných nákladov. Napriek tomuto úsiliu mimoriadne nízka úroveň čínskych dovozných cien prinútila výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje predajné ceny na neziskové úrovne. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa preto v posudzovanom období prudko znížila a v období prešetrovania sa zaznamenali straty.
(611)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že prítomnosť čínskeho dovozu a nárast trhového podielu subvencovaného dovozu z ČĽR za ceny, ktoré boli trvalo nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, mali rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a ktorá sa odzrkadľuje najmä v jeho nepriaznivej finančnej situácii a v zhoršení väčšiny ukazovateľov ujmy.
(612)
Jedna zainteresovaná strana namietla, že medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, neexistuje dostatočná korelácia. Tvrdila, že na jednej strane tomu nasvedčuje skutočnosť, že od roku 2009 do roku 2010 sa významne zvýšilo ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v prípade článkov (zo strát na 12 % zisk), zatiaľ čo čínsky dovoz mal o 36 % nižšie ceny v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie a v rovnakom období zdvojnásobil svoj podiel na trhu. Na druhej strane v rokoch 2010 až 2011 dovoz z Číny získal len 6 percentuálnych bodov podielu na trhu, a to aj napriek oveľa výraznejšiemu zvýšeniu spotreby v rovnakom období, pričom výrobné odvetvie Únie zaznamenalo napriek tomu stratu na úrovni 36 %. Táto strana ďalej tvrdila, že pokiaľ ide o obdobie prešetrovania, dovoz článkov z iných tretích krajín bol na rovnakej cenovej úrovni ako čínsky dovoz, avšak získal väčší podiel na trhu, ktorý zodpovedá strate trhových podielov výrobného odvetvia Únie.
(613)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že v posudzovanom období sa trhový podiel čínskych modulov a článkov nepretržite zvyšoval (o 17 percentuálnych bodov v prípade modulov, o 17 percentuálnych bodov v prípade článkov). Ako sa uvádza v odôvodnení 609, subvencovaný dovoz z ČĽR sa skutočne výrazne zvýšil, zatiaľ čo dovozné ceny sa znížili. Paralelne, výrobné odvetvie Únie zaznamenalo v posudzovanom období stratu trhového podielu a všetky hlavné ukazovatele ujmy, ako sa uvádza v odôvodneniach 589 až 593, vykazovali negatívny trend. Preto sa potvrdzuje, že existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením subvencovaného dovozu a stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie.
(614)
Uvedená časová súvislosť sa stanovila zvlášť za každý typ výrobku. Okrem toho z analýzy vplyvu dovozu na ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie zvlášť za každý rok v rámci posudzovaného obdobia nevyplývajú zmysluplné výsledky, keďže existencia subvencie a značnej ujmy ani príčinná súvislosť medzi nimi sa nemusí stanovovať oddelene za každý rok. Súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou sa dostatočne preukazuje v analýze vývoja za celé posudzované obdobie.
(615)
Takisto treba poznamenať, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie patrí medzi faktory uvedené v článku 8 ods. 4 základného nariadenia, ktoré treba preskúmať pri skúmaní vplyvu subvencovaného dovozu na situáciu výrobného odvetvia Únie. Samotná skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie bolo v danom roku ziskové, nemusí znamenať, že neutrpelo nijakú značnú ujmu. Okrem toho strata trhového podielu výrobného odvetvia Únie sa nemusí presne zhodovať so zvýšením podielu na trhu subvencovaného dovozu, aby bolo možné stanoviť, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou a subvencovaným dovozom. Ostatné faktory (napr. dovoz z iných tretích krajín alebo vývoj spotreby), ktoré by mohli mať vplyv na ujmu výrobného odvetvia Únie, sa preskúmali osobitne a rozoberajú sa v odôvodneniach 619 až 732.
(616)
Zhoda medzi zvýšením subvencovaného dovozu vo významnom množstve, ktoré podhodnocovalo ceny výrobného odvetvia Únie, a čoraz neistejšia situácia výrobného odvetvia Únie je jasným ukazovateľom príčinnej súvislosti v tomto prípade, ako sa uvádza v odôvodneniach 609 až 611. Tvrdenia o nedostatočnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamietli.
(617)
Po konečnom sprístupnení informácií tá istá zainteresovaná strana naďalej spochybňovala analýzu príčinnej súvislosti, pretože ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa nezanalyzovala konkrétne za určité roky (najmä rok 2010), ale za celé posudzované obdobie.
(618)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že nemožno vyvodiť žiadne platné závery o príčinnej súvislosti, ak by sa izoloval jeden konkrétny rok z posudzovaného obdobia bez zohľadnenia vývoja výrobného odvetvia Únie za celé posudzované obdobie a jeho korelácie s vývojom subvencovaného dovozu. Na základe takejto analýzy by sa vytvoril len čiastočný obraz a nebolo by možné z nej vyvodiť žiadne zmysluplné závery. Miera ziskovosti, od ktorej sa odvíjali aj ďalšie finančné ukazovatele, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v roku 2010, bola vysoká z dôvodu mimoriadne výrazného zvýšenia spotreby v Únii, ktorá vyplynula z veľmi štedrých podporných schém, ktoré výrobnému odvetviu Únii umožnili uskutočniť najvýraznejšie zlepšenie predaja v tom istom roku, ktoré však malo len dočasnú povahu a v každom prípade nebolo v tomto druhu odvetvia udržateľné. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
5.3. Vplyv ostatných faktorov
5.3.1. Dovoz z iných tretích krajín
(619)
Objem dovozu modulov z iných tretích krajín sa v posudzovanom období zvýšil o 19 %, kým podiel na trhu sa v posudzovanom období znížil z 18,4 % na 6,8 %. Druhým najväčším vývozcom po ČĽR je Taiwan.
(620)
Objem dovozu článkov z iných tretích krajín sa v posudzovanom období zvýšil o 186 %, a to znamenalo zvýšenie podielu na trhu z približne 24 % v roku 2009 na približne 36 % v období prešetrovania. Taiwan je v prípade článkov druhým najväčším vývozcom po ČĽR a značne prevyšuje dovezené množstvá z iných tretích krajín a ich podiely na trhu, aj tak však nedosahuje úroveň ČĽR.
(621)
Dovozné ceny modulov a článkov z tretích krajín boli v priemere vyššie než priemerná jednotková cena čínskeho dovozu. Z dostupných informácií týkajúcich sa dovozu z Taiwanu vyplýva, že priemerná dovozná cena modulov bola vyššia než priemerná dovozná cena čínskych modulov, zatiaľ čo priemerná dovozná cena článkov bola v rovnakom rozmedzí ako priemerná dovozná cena čínskych článkov. Keďže však neboli k dispozícii podrobné informácie o cenách jednotlivých druhov výrobku, porovnanie cien na základe priemeru možno použiť len orientačne, na jeho základe však nemožno vyvodiť rozhodné závery. V posudzovanom období sa objem dovozu článkov z Taiwanu nepretržite zvyšoval a výsledkom bolo zvýšenie jeho podielu na trhu približne o 14 percentuálnych bodov. Preto hoci sa uznáva, že dovoz článkov z Taiwanu mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemožno vyvodiť záver, že narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, keďže objem dovozu článkov z ČĽR bol o niečo väčší než objem z Taiwanu. Pokiaľ ide o ceny, hoci priemerné orientačné ceny sú v rovnakom rozsahu, na tomto základe nemožno vyvodiť nijaký záver, pretože nie sú k dispozícii žiadne informácie o konkrétnych druhoch dovezených článkov. Pokiaľ však ide o výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, v prešetrovanom období boli vo všeobecnosti jeho objemy napriek zvýšeniu jeho podielu na trhu nižšie ako objemy ČĽR a úrovne cien boli s výnimkou článkov celkove vyššie. Na základe týchto skutočností, najmä vzhľadom na objem dovozu z iných tretích krajín a ich trhové podiely na trhu, ako aj na ich úrovne cien, ktoré sú v priemere podobné alebo vyššie než ceny výrobného odvetvia Únie, možno dospieť k predbežnému záveru, že dovoz z tretích krajín nenarušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(622)
Viaceré zainteresované strany predložili po konečnom sprístupnení informácií pripomienky v súvislosti so zisteniami o dovoze z iných tretích krajín. Tieto strany však nepriniesli žiadne nové informácie či podporné dôkazy, ktoré by mohli zmeniť príslušné zistenia.
(623)
Tieto strany poukazovali najmä na objem dovozu článkov z Taiwanu. Avšak absolútny objem dovozu príslušného výrobku z Taiwanu (1 132 MW) predstavuje len veľmi malý podiel (menej než 5 %) z celkovej spotreby Únie (21 559 MW) aj v porovnaní s dovozom z ČĽR (15 005 MW). Dovoz z Taiwanu prispel teda len okrajovo, ak vôbec, k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a nenarušil príčinnú súvislosť.
Tabuľka 12
Dovoz a trhové podiely dovozu z iných tretích krajín
MODULY
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
Index (2009 = 100)
100
169
138
119
Trhový podiel dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
Index (2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Taiwanu (MW)
49
144
140
135
Index (2009 = 100)
100
294
286
276
Trhový podiel dovozu z Taiwanu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
Index (2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
Index (2009 = 100)
100
129
36
43
Trhový podiel dovozu z USA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
Index (2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatných krajín Ázie (MW)
720
1,140
1,029
879
Index (2009 = 100)
100
158
143
122
Trhový podiel dovozu z ostatných krajín Ázie
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
Index (2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatných krajín sveta (MW)
94
238
165
121
Index (2009 = 100)
100
253
176
129
Trhový podiel dovozu z ostatných krajín sveta
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
Index (2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj: Europressedienst
ČLÁNKY
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (MW)
510
884
1 100
1 457
Index (2009 = 100)
100
173
216
286
Trhový podiel dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
Index (2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Taiwanu (MW)
235
400
540
997
Index (2009 = 100)
100
170
230
424
Trhový podiel dovozu z Taiwanu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
Index (2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
Index (2009 = 100)
100
100
100
83
Trhový podiel dovozu z USA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
Index (2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
Index (2009 = 100)
100
257
283
242
Trhový podiel dovozu z Japonska
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
Index (2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatných krajín sveta (MW)
175
290
350
282
Index (2009 = 100)
100
166
200
161
Trhový podiel dovozu z ostatných krajín sveta
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Priemerná dovozná cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
Index (2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj: Europressedienst
5.3.2. Nesubvencovaný dovoz z ČĽR
(624)
Nesubvencovaný dovoz z ČĽR sa dôsledne analyzoval a zistilo sa, že na situáciu výrobného odvetvia Únie nemal výraznejší vplyv, ktorým by sa narušila príčinná súvislosť stanovená medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.3. Vývoj spotreby v Únii
(625)
Ako sa uvádza v odôvodnení 509, spotreba v Únii sa v posudzovanom období zvýšila v prípade modulov o 221 % a v prípade článkov o 87 %. Spotreba dosiahla vrchol v roku 2011 a v období prešetrovania sa znížila, zostala však vysoko nad úrovňou zo začiatku posudzovaného obdobia v roku 2009. Výrobné odvetvie Únie nemalo prospech z tohto zvýšenia spotreby, keďže jeho podiel na trhu sa v tom istom období znížil v prípade modulov z 19 % na 13 % a v prípade článkov zo 68 % na 38 %. Súčasne sa prudko zvyšoval podiel ČĽR na trhu, a to až do roku 2011, pričom v období prešetrovania, keď sa spotreba znížila, zostal stabilný na značne vysokej úrovni. Preto vzhľadom na skutočnosť, že napriek zníženiu spotreby v Únii v období prešetrovania trhový podiel subvencovaného dovozu z ČĽR v posudzovanom období sa buď zachoval (moduly), alebo sa zvýšil (články) na úkor výrobného odvetvia Únie, nemožno dospieť k záveru, že zníženie spotreby bolo také, aby narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že vzhľadom na to, že kapacita výrobného odvetvia Únie bola v každom prípade oveľa nižšia než úroveň spotreby, nemohla klesajúca spotreba v období prešetrovania ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(626)
Na základe dostupných informácií je zložité zistiť, do akej miery schémy podpory členských štátov stimulujú dopyt. Ako sa však uvádza v odôvodnení 632, existuje viacero schém podpory a vzájomné pôsobenie medzi týmito schémami a dopytom je veľmi zložité, a preto je problematické presne vyčísliť ich vplyv na ceny. Z dostupných dôkazov však takisto vyplýva, že dopyt po slnečnej energii bude naďalej existovať aj bez schém podpory a časom sa dokonca zvýši, aj keď na nižšej úrovni než v prípade existencie schém podpory. V tejto súvislosti niekoľko strán tvrdilo, že v niektorých regiónoch Únie sa parita siete už dosiahla alebo takmer dosiahla.
(627)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že dovoz z ČĽR neodzrkadľoval celkové zvýšenie spotreby a že hoci v tomto prípade moduly výrobného odvetvia Únie stratili podiel na trhu v rokoch 2009 až 2010, napriek tomu sa v tom istom období zvýšila ich ziskovosť. Ďalej sa tvrdilo, že v roku 2009, keď dovoz článkov z ČĽR mal podiel na trhu len 8 %, výrobné odvetvie Únie beztak utrpelo stratu 8 %.
(628)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 609 až 616, napriek tomu, že v období prešetrovania sa spotreba v Únii znížila, subvencovaný dovoz z ČĽR si v posudzovanom období buď zachoval svoj podiel na trhu (moduly), alebo si ho zvýšil (články) na úkor výrobného odvetvia Únie. Preto nemožno vyvodiť záver, že zníženie spotreby bolo také, aby narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že vzhľadom na to, že kapacita výrobného odvetvia Únie bola v každom prípade oveľa nižšia než úroveň spotreby, nemohla klesajúca spotreba v období prešetrovania ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(629)
Iná zainteresovaná strana namietla proti tvrdeniu, že dopyt v Únii bude naďalej existovať aj bez vnútroštátnych schém podpory. Táto strana tvrdila, že dopyt a schémy podpory sú prepojené a že ak takéto projekty schém vo fotovoltickom priemysle prestanú existovať, sektor prestane byť ziskový, a tým sa takisto stratí dopyt po solárnych paneloch. Táto strana však neposkytla žiadne dôkazy, ktoré by zmenšili význam zistení uvedených v odôvodnení 626. Keďže sa v tejto súvislosti nezistili žiadne nové informácie, toto tvrdenie sa zamietlo.
(630)
Po konečnom sprístupnení informácií čínska vláda tvrdila, že skutočnosť, že kapacita výrobného odvetvia Únie v žiadnom prípade neuspokojovala dopyt v Únii, je nepodstatná, pretože objem predaja modulov výrobného odvetvia Únie sa znížil zároveň so znížením spotreby, a opätovne tvrdila, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo zníženie spotreby v období od roku 2011 do obdobia prešetrovania. Aj keď je pravda, že spotreba v Únii sa od roku 2011 do obdobia prešetrovania znížila a že objem predaja sa znížil s podobným trendom, túto skutočnosť treba vnímať v spojitosti s vývojom subvencovaných čínskych cien, ktoré výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie a nútili tak výrobné odvetvie Únie predávať so stratou. V tejto súvislosti sa pripomína odôvodnenie 111 dočasného antidumpingového nariadenia, v ktorom sa uvádza, že subvencovaný dovoz z ČĽR buď zachoval svoj podiel na trhu (moduly), alebo si ho zvýšil (články), keď sa spotreba znižovala. Súčasne sa ceny čínskeho dovozu výrazne znížili a boli podstatne nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
5.3.4. Výkupné ceny ako hlavný príklad schém podpory
(631)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že príčina ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa spája so znížením výkupných cien, ktoré zaviedli členské štáty. Výsledkom tohto zníženia údajne bolo zníženie počtu solárnych zariadení a slabší dopyt po výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, na trhu Únie, a to bolo príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(632)
Členské štáty zaviedli na podporu výroby obnoviteľnej energie výkupné ceny, povinné kvóty s obchodovateľnými „zelenými“ certifikátmi, investičné granty a daňové stimuly. V niektorých členských štátoch sa poskytuje podpora takisto zo štrukturálnych fondov. Najviac zavádzaným nástrojom na podporu slnečnej energie boli výkupné ceny. Analýza Komisie sa zamerala na tento druh schémy podpory.
(633)
Výkupné ceny predstavujú nástroj finančnej podpory, ktorého cieľom je dosiahnuť povinné vnútroštátne ciele v oblasti využívania obnoviteľnej energie, ako sa stanovuje v smernici 2009/28/ES (102) o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie. Úroveň podpory a spôsob fungovania výkupných cien sa v jednotlivých členských štátoch líšia. Prevádzkovatelia siete sú na základe výkupných cien povinní vykupovať slnečnú energiu za ceny, ktoré výrobcom slnečnej energie (spravidla vlastníkom solárnych zariadení) umožnia nahradiť ich náklady a dosiahnuť primeranú mieru návratnosti. Tak ako ostatné schémy podpory, aj výkupné ceny podliehajú vo väčšine prípadov kontrole štátnej pomoci podľa článkov 107 a 108 ZFEÚ, prostredníctvom ktorej sa zabezpečí, aby nedochádzalo k nadmernej náhrade pre výrobcov elektrickej energie.
(634)
Napriek rozdielom v jednotlivých štátoch možno v súvislosti s vývojom výkupných cien v Únii pozorovať tri javy: i) zníženie výkupných cien, ii) pozastavenie systému výkupných cien ako celku (Španielsko) a iii) zavedenie prahových hodnôt kapacity v súvislosti s inštalovanými zariadeniami, ktoré sú oprávnené na financovanie, ako aj celkových prahov kapacity v súvislosti s ročnou inštalovanou novo podporovanou kapacitou na úrovni členského štátu. Pokiaľ ide o prahové hodnoty kapacity, zdá sa, že sa zaviedli najmä v roku 2012 a s veľkou pravdepodobnosťou preto nemali vplyv na spotrebu počas obdobia prešetrovania. Vzhľadom na to sa analýza zamerala na nedávne pozastavenie výkupných cien v Španielsku a ich zníženie vo väčšine členských štátov. Analyzovalo sa, či mali vplyv na dopyt na trhu Únie a či mohli spôsobiť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa malo za to, že vplyv vývoja výkupných cien vzhľadom na dopyt po moduloch bol takisto reprezentatívny aj pre situáciu v prípade článkov. Keďže články sú nevyhnutné na výrobu modulov a keďže sa nepoužívajú v iných výrobných procesoch, zníženie dopytu po moduloch automaticky vedie k zníženiu dopytu po článkoch.
(635)
Aj keď sa pri prešetrovaní potvrdila súvislosť medzi vývojom výkupných cien a spotrebou, pri prešetrovaní sa zistilo, že zníženie spotreby v období od roku 2011 do obdobia prešetrovania neprispelo k narušeniu príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ako sa podrobne uvádza v odôvodnení 625. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že aj keď sa situácia výrobného odvetvia Únie zhoršovala, vyvážajúci výrobcovia boli schopní zachovať si svoje vysoké trhové podiely v prípade modulov (80 %), a dokonca mierne zvýšili svoje trhové podiely v prípade článkov (z 20 % v roku 2011 na 22 % v období prešetrovania). Okrem toho treba poznamenať, že v posudzovanom období sa priemerná cena modulov, ktorú účtovalo výrobné odvetvie Únie, znížila o 53 % najmä z dôvodu značného zvýšenia subvencovaného dovozu a veľkého cenového tlaku, ktorý mal tento dovoz na trh Únie. Stratu ziskovosti, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemožno preto pripísať prevažne zníženiu výkupných cien.
(636)
V dôsledku toho sa uznáva, že výkupné ceny vytvárali dopyt po slnečnej energii a že nedávne pozastavenie výkupných cien (ako v Španielsku) a ich zníženie v iných členských štátoch spôsobilo zníženie spotreby výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v období prešetrovania, a teda možno prispelo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Zníženie spotreby v období prešetrovania však nebolo také, aby narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(637)
Viaceré strany tvrdili, že zníženie výkupných cien spôsobilo, že investície do solárnych zariadení prestali byť pre investorov atraktívne, a preto sa znížil dopyt po príslušnom výrobku v Únii.
(638)
Aj keď sa pri prešetrovaní potvrdila súvislosť medzi výkupnými cenami a úrovňou investícií do odvetvia slnečnej energie, takisto sa ukázalo, že investície do slnečnej energie sú od výkupných cien menej závislé v regiónoch, ktoré sú viac vystavené slnečnému žiareniu a kde je teda výroba slnečnej energie účinnejšia, a v regiónoch s vyššími cenami elektrickej energie. Zistilo sa však, že napriek pozastaveniu režimu výkupných cien sa investície naďalej realizujú (napr. v Španielsku). Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že príležitosti investovať do slnečnej energie sú naďalej atraktívne aj pri nižších výkupných cenách. Na základe uvedených skutočností sa preto toto tvrdenie zamietlo.
(639)
Viaceré strany tvrdili, že vývoj výkupných cien vytvoril tlak na znižovanie cien, a teda aj na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že sa preskúmal len vplyv výkupných cien na dopyt, pričom sa mal takisto analyzovať vplyv na ceny. V tej istej súvislosti viaceré zainteresované strany tvrdili, že vo väčšine členských štátov došlo k veľkému zníženiu výkupných cien už v roku 2010, čím sa vytvoril tlak na znižovanie cien modulov.
(640)
V súvislosti s týmto tvrdením treba poznamenať, že členské štáty zaviedli zníženie výkupných cien v odlišnom čase a odlišnou rýchlosťou, a preto je problematické na tomto základe vytvoriť všeobecný obraz o celej Únii. Nezávisle od momentu, kedy výkupné ceny dosiahli veľmi nízke úrovne, nie je možné výrazné zníženie cien a ziskovosti v Únii v posudzovanom období vysvetliť výlučne alebo hlavne znížením výkupných cien. Po prvé, na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko a Taliansko, ktoré spolu predstavovali 75 % spotreby v Únii v roku 2011, bol pokles priemerných predajných cien výraznejší než zníženie výkupných cien v období prešetrovania. Po druhé, zo zhromaždených dôkazov vyplýva, že v prípade niektorých krajín, ako je napr. Taliansko, bolo výrobné odvetvie Únie nútené výrazne znížiť ceny, a to aj napriek kontextu veľmi štedrých výkupných cien. V období prešetrovania bolo výrobné odvetvie Únie nútené predávať za nižšie ceny ako boli výrobné náklady, čo spôsobila najmä skutočnosť, že čínski vyvážajúci výrobcovia pokrývali 80 % spotreby Únie a teda mali moc ovplyvniť mechanizmus tvorby cien.
(641)
Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že do roku 2011 boli investície do slnečnej energie vďaka vyšším výkupným cenám spolu s poklesom cien modulov v Únii mimoriadne príťažlivé a investori dosahovali veľmi vysokú návratnosť. Výsledkom bol vysoký objem investícií a následne vysoký dopyt po solárnych paneloch. V dôsledku zvýšeného dopytu sa výrazne zvýšil celkový objem vyplatených výkupných cien a väčšina členských štátov upravila existujúce schémy výkupných cien smerom nadol, aby sa okrem iného predišlo zvýšeniu nákladov na elektrickú energiu. Z toho vyplýva, že zníženie výkupných cien mohlo byť takisto výsledkom znižovania cien, a nie naopak. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(642)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že odôvodnenie 640, podľa ktorého je náročné posúdiť dopyt za celú Úniu, si protirečí s odôvodnením 608, v ktorom sa uvádza, že analýza príčinnej súvislosti za jednotlivé členské štáty by nepriniesla zmysluplné výsledky. V tejto súvislosti sa spresňuje, že posúdenie vykonané tak, ako sa uvádza v odôvodnení 640, odkazuje na náročnosť vytvorenia všeobecného obrazu o vývoji výkupných cien za celú Úniu, a nie na dopyt v Únii, ako tvrdí zainteresovaná strana. Z uvedeného vyplýva, že tieto dve odôvodnenia si neprotirečia, a preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(643)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že dokonca aj v kontexte vysokých výkupných cien sa ceny modulov môžu výrazne znížiť z dôvodu technického vývoja, úspor z rozsahu, zníženia nákladov a rastúcej celosvetovej výrobnej kapacity. V súvislosti s týmto tvrdením sa poznamenáva, že zo zozbieraných dôkazov vyplýva, že talianski výrobcovia museli znížiť svoje ceny pod výrobné náklady, a to aj napriek tomu, že výkupné ceny boli vysoké. Uvedené faktory síce môžu skutočne ovplyvniť priemerné náklady, nevysvetľujú však, prečo výrobcovia z Únie museli znížiť svoje ceny pod výrobné náklady. Preto sa dospelo k záveru, že stlačenie cien na neudržateľné úrovne bolo spôsobené najmä subvencovaným dovozom z ČĽR, a toto tvrdenie sa zamietlo.
(644)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana tvrdila, že závery vyvodené v odôvodnení 641, podľa ktorých zníženie výkupných cien mohlo byť tiež výsledkom znížených cien a nie naopak, nie sú podložené žiadnymi dôkazmi.
(645)
Poznamenáva sa, že závery vyvodené v odôvodnení 641 boli založené na informáciách dostupných počas prešetrovania a uvedený scenár sa skutočne považoval za opodstatnený vzhľadom na okolnosti na tomto špecifickom trhu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(646)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna strana nesúhlasila so záverom, že tlak na znižovanie cien, ktorý pociťovali výrobcovia z Únie, spôsobil najmä subvencovaný dovoz, a tvrdila, že naopak práve zníženie výkupných cien prinútilo výrobcov z Únie znížiť svoje ceny. Tá istá strana opätovne tvrdila, že keď sa znížili výkupné ceny, ceny fotovoltických systémov sa znížili v súlade so znížením výkupných cien, aby sa nezvýšili náklady navrhovateľov projektov, čo v konečnom dôsledku spôsobilo cenový tlak na výrobcov z Únie.
(647)
Keďže tieto tvrdenia sa nepodložili žiadnymi nezvratnými dôkazmi, Komisia trvala na svojej analýze a záveroch uvedených v odôvodneniach 640 až 641.
(648)
Tá istá strana tvrdila, že trhy sa odvíjajú od výkupných cien, a poskytla informácie, ktoré ukazujú počet fotovoltických zariadení v Spojenom kráľovstve v rokoch 2012 a 2013. Informácie poskytnuté tohto stranou mali formu publikácie vlády Spojeného kráľovstva, ktorá sa zakladá na týždňových údajoch o registráciách v centrálnom registri výkupných cien Spojeného kráľovstva. Poznamenáva sa, že tieto informácie sa vzťahujú zväčša na obdobie mimo obdobia prešetrovania a vzťahujú sa len na jeden členský štát, zatiaľ čo toto prešetrovanie sa sústreďovalo na situáciu celého trhu Únie. V každom prípade sa nepopiera, že úroveň výkupných cien má vplyv na dopyt, keďže ziskovosť investícií v miestach s menším podielom slnečného žiarenia závisí od úrovne výkupných cien. Avšak ak by zainteresované strany chceli dokázať, že úroveň, na ktorej boli výkupné ceny nastavené v období prešetrovania, spôsobila ujmu, museli by tiež dokázať, že zvýšenie cien výrobcov z Únie na úroveň nespôsobujúcu ujmu by bolo znamenalo, že výrobcovia z Únie by neboli bývali schopní predávať príslušný výrobok, pretože investície do fotovoltických systémov by na týchto cenových úrovniach neboli rentabilné. Žiadne takéto dôkazy neboli poskytnuté. Tento argument sa preto zamietol.
(649)
Viaceré strany tvrdili, že v kontexte nízkych výkupných cien boli investície do fotovoltických projektov ekonomicky životaschopné len vtedy, keď sa použili solárne panely za nižšie ceny dovezené z ČĽR. Preto sa tvrdilo, že zníženie výkupných cien spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Ďalšia strana tvrdila, že úroveň výkupných cien má vplyv na mechanizmus tvorby cien v prípade modulov.
(650)
Treba poznamenať, že náklady na modul, pri ktorých bude projekt stále ekonomicky životaschopný, sa mezi členskými štátmi alebo medzi regiónmi líšia v závislosti od viacerých faktorov, ako sú výkupné ceny, iné regulačné stimuly, miera slnečného žiarenia, ceny konvenčnej elektriny atď. Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že súčasné zariadenia sú čím ďalej tým menej závislé od výkupných cien, pretože bola pravdepodobne dosiahnutá parita fotovoltickej siete v prípade niektorých typov zariadení v niekoľkých regiónoch v Európe, ako je veľká časť Talianska, Španielsko, Portugalsko, južné Francúzsko a Grécko. Na základe týchto skutočností sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli.
(651)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia neprešetrila, či výrobné odvetvie Únie dostatočne predvídalo náhle zrušenie alebo zníženie vládnych podporných schém. Na podporu tohto tvrdenia sa nepredložili žiadne argumenty. Treba však poznamenať, že na základe zistených dôkazov zo žiadnych informácií nevyplýva, že by Únia reagovala neprimerane na signály z trhu (t. j. vývoj spotreby) či ďalšie dostupné informácie (t. j. obmedzenie schém podpory). Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(652)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie výkupných cien spôsobilo pokles predaja výrobného odvetvia Únie z toho dôvodu, že investície boli rentabilné len za prijateľné čínske ceny. Zo zistených dôkazov v skutočnosti vyplýva iba mierny pokles predaja výrobného odvetvia Únie v období prešetrovania, na rozdiel od toho, čo by sa očakávalo, ak by fotovoltické projekty boli realizovateľné len s čínskymi modulmi. Naopak, predaj modulov výrobného odvetvia Únie sa do roku 2011 zvyšoval a potom sa v období prešetrovania mierne znížil, a teda nasledoval rovnaký trend ako v prípade spotreby. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(653)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie bolo vzhľadom na zníženie výkupných cien nútené znížiť svoje ceny, aby udržalo záujem investorov o fotovoltické energiu a aby sa zachoval rozvíjajúci sa dopyt a rast.
(654)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie bolo nútené znížiť svoje ceny najmä z dôvodu tlaku subvencovaného dovozu, a nie z dôvodu zníženia výkupných cien. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že najväčšie zníženie cien výrobného odvetvia Únie sa zaznamenalo v období rokov 2010 až 2011, teda pred hlavným znížením výkupných cien. Z dôvodu zvýšenia subvencovaného dovozu z ČĽR, prostredníctvom ktorého sa značne podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie, však bolo výrobné odvetvie Únie nútené znižovať svoje ceny na čoraz nižšiu úroveň. Na základe týchto skutočností sa toto tvrdenie zamietlo.
(655)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že zistenia uvedené v odôvodnení 174 a 175 dočasného antidumpingového nariadenia, podľa ktorých zmeny výkupných cien nenarušili príčinnú súvislosť, nemajú žiadne vecné ani právne opodstatnenie a nie sú zlučiteľné s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia, pretože Komisia neposúdila úroveň ujmy spôsobenú znížením výkupných cien a pretože vychádzala z toho, že výrazný pokles cien výrobného odvetvia Únie bol spôsobený len subvencovaným dovozom z Číny. Tá istá strana tvrdila, že zníženie cien modulov a článkov bolo celosvetovým javom a nebolo spôsobené tlakom čínskeho dovozu.
(656)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že Komisia neposúdila úroveň ujmy, ktorú spôsobilo zníženie výkupných cien, odkazuje sa na odôvodnenia 628 a 629, ako aj na odôvodnenia 640 a 641, v ktorých Komisia dospela k záveru, že zníženie dopytu ani vplyv výkupných cien na ceny Únie neboli také, aby narušili príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR, bez ohľadu na to, či a do akej miery ich pravdepodobne mohlo spôsobiť zníženie výkupných cien. Tvrdenie, podľa ktorého zistenia Komisie neboli vecne opodstatnené, sa preto zamieta. Pokiaľ ide o tvrdenie, že zníženie cien modulov a článkov bolo celosvetovým javom, odkazuje sa na odôvodnenia 619 až 621, v ktorých sa posudzujú objemy dovozu a ceny dovozu z iných krajín ako je ČĽR do Únie. V prípade modulov a článkov síce skutočne jestvoval celosvetový trend znižovania cien, avšak subvencované ceny dovozu z ČĽR prehĺbili tento klesajúci trend na stratové úrovne. Na základe uvedených skutočností sa preto toto tvrdenie zamietlo.
(657)
V stručnosti, výkupné ceny sú dôležitým faktorom vývoja fotovoltického trhu v Únii a ich existencia mala vplyv na vývoj spotreby výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že spotreba sa napriek významnému zníženiu výkupných cien výrazne neznížila. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že hlavným dôvodom zníženia cien v Únii nebolo zníženie výkupných cien. Preto sa dospelo k záveru, že vývoj výkupných cien nebol taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.5. Ďalšia finančná podpora poskytnutá výrobnému odvetviu Únie
(658)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo zníženie finančnej podpory poskytnutej výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie je podložené informáciou o dotáciách poskytnutých jednému z výrobcov z Únie pred posudzovaným obdobím (v období rokov 2003 - 2006).
(659)
Predložený dôkaz neodhalil žiadnu súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a akoukoľvek údajnou dotáciou, ktorú dostal jeden z výrobcov z Únie v období pred posudzovaným obdobím. Okrem toho sa zdá, že táto informácia nie je relevantná, keďže sa týka obdobia pred posudzovaným obdobím. Preto nemožno stanoviť súvislosť medzi akoukoľvek údajnou dotáciou výrobnému odvetviu Únie a značnou ujmou, ktorú toto odvetvie utrpelo. Na základe tejto skutočnosti sa tento argument zamietol.
5.3.6. Nadmerná kapacita
(660)
Tvrdilo sa, že príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola nadmerná kapacita na trhu Únie a vo všeobecnosti na svetovom trhu. Takisto sa tvrdilo, že nadmerná kapacita na svetovom trhu spôsobila konsolidáciu výrobného odvetvia Únie, ktorá v súčasnosti prebieha, a že akákoľvek utrpená ujma bola výsledkom príliš veľkého počtu výrobných zariadení. Okrem toho niektoré zainteresované strany tvrdili, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, súvisí s nadmerným rozšírením kapacity výrobného odvetvia Únie, ktorú si odvetvie spôsobilo vlastným zavinením. Na druhej strane niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nerealizovalo nevyhnutné investície do rozšírenia kapacít.
(661)
Hoci výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju výrobnú kapacitu, jeho celkový objem výroby nepokrýval zvyšujúcu sa úroveň spotreby na trhu v Únii v posudzovanom období. Zvýšenie výrobnej kapacity výrobného odvetvia Únie preto bolo primerané a prispôsobilo sa vývoju na trhu, t. j. zvýšenej spotrebe. Preto ho nemožno považovať za príčinu utrpenej ujmy.
(662)
Na základe toho sa pri prešetrovaní takisto nepotvrdil argument, že výrobné odvetvie Únie neinvestovalo do rozšírenia kapacity. Naopak, ako sa uvádza v predchádzajúcej časti, výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období postupne zvyšovalo kapacitu a v posudzovanom období malo k dispozícii nadmernú kapacitu, čo znamená, že bolo schopné pokryť dodatočný dopyt. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
(663)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že všetky subjekty na trhu vrátane hospodárskych subjektov z odbytovej aj dodávateľskej oblasti sa nachádzali v ťažkej situácii, ktorú spôsobila nadmerná kapacita na svetovom trhu a následná zmena trhu. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, sa stal komoditou, ktorej cenu už nemôžu stanoviť jednotliví výrobcovia, ale ceny podliehajú celosvetovému dopytu a ponuke. Tvrdilo sa, že značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil nie subvencovaný dovoz, ale práve táto situácia.
(664)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia nadmernej kapacity na svetovom trhu, ktorej pôvod je najmä v ČĽR. Zmena trhu, ktorá mala údajne viesť k tomu, že výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, sa stal komoditou, by neodôvodňovala nespravodlivé cenové správanie a nekalé obchodné praktiky. V tejto súvislosti treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, už viac ako 20 rokov, kým výrobné odvetvie ČĽR vyrábajúce príslušný výrobok vzniklo len nedávno (približne v polovici minulého desaťročia), a to najmä na základe atraktívnosti výkupných cien a ostatných politických stimulov v Únii a následného zvýšenia dopytu. Na základe týchto skutočnosti sa tieto argumenty zamietli.
(665)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že nadmerná kapacita viedla k racionalizácii cien. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na jednej strane nadmerná kapacita viedla v skutočnosti k tzv. pretekom ku dnu a k zníženiu cien výrobného odvetvia Únie, ktoré bolo v priemere väčšie než zníženie výrobných nákladov. Na druhej strane zvýšenie kapacity vo výrobnom odvetví Únie nasledovalo vývoj na trhu a považovalo sa za primerané. Okrem toho zvýšenie výrobnej kapacity článkov bolo na nižšej úrovni ako v prípade modulov. Vzhľadom na to sa toto tvrdenie v tejto súvislosti muselo zamietnuť.
(666)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo len na špecializované investície a nerealizovalo nevyhnutné investície zamerané na rozšírenie kapacít a zníženie nákladov. Ani toto tvrdenie nebolo možné potvrdiť na základe zistení prešetrovania, z ktorých vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období svoju výrobnú kapacitu a efektívnosť zvýšilo. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(667)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju výrobnú kapacitu napriek tomu, že miera využitia kapacity už bola malá, a teda si spôsobilo ujmu vlastným zavinením. Toto tvrdenie však vychádzalo z porovnania trendu investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky a trendu využitia kapacity celkového výrobného odvetvia EÚ, čo nie je vhodným porovnávacím východiskom. Z prešetrovania tiež vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nerozšírilo svoju výrobnú kapacitu v takej miere, ktorá by presahovala vývoj spotreby v Únii, a preto sa tento argument zamietol.
(668)
Zo zhromaždených dôkazov ďalej vyplýva, že výrobné odvetvie Únie mohlo investovaním do nového strojového vybavenia znížiť svoje výrobné náklady a zlepšiť si konkurencieschopnosť. Na základe uvedených skutočností sa musel tento argument zamietnuť.
(669)
Po konečnom sprístupnení informácií niektoré zainteresované strany spochybňovali, či bolo rozšírenie kapacity výrobného odvetvia Únie opodstatnené a či sa odvíjalo od vývoja na trhu, a predovšetkým od vývoja spotreby v Únii. V prípade modulov sa však výrobná kapacita zvýšila o 106 %, zatiaľ čo spotreba v Únii sa v období prešetrovania zvýšila o 221 %, t. j. viac než dvojnásobne. Podobne v prípade článkov sa výrobná kapacita zvýšila o 39 %, zatiaľ čo spotreba v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 87 %. Z uvedeného vyplýva, že zvýšenie kapacity bolo podstatne nižšie než zvýšenie spotreby, nemôže sa teda považovať za neopodstatnené vzhľadom na to, že v Únii nikdy nebola nadmerná kapacita. Analýza opodstatnenosti rozšírenia kapacít by sa navyše nemala zakladať na ročnej analýze, ale mala by zohľadňovať trend počas celého posudzovaného obdobia. Zvýšenie kapacity je zväčša plnohodnotne prevádzkyschopné až po určitom čase od investície a izolovaná jednoročná analýza môže viesť k vytvoreniu skresleného obrazu. Tento argument sa preto zamietol.
5.3.7. Vplyv cien surovín
(670)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, súvisí s vývojom cien polykryštalického kremíka, hlavnej suroviny na výrobu doštičiek. Tvrdilo sa, že výrobné odvetvie Únie uzatvorilo dlhodobé zmluvy o dodávkach za pevne stanovené ceny, a preto nemohlo v posudzovanom období profitovať zo zníženia cien polykryštalického kremíka.
(671)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že aj keď výrobné odvetvie Únie uzatvorilo v súvislosti s poly kryštalickým kremíkom dlhodobé zmluvy, podmienky týchto zmlúv boli väčšinou znovu prerokované na základe vývoja cien polykryštalického kremíka a zmluvné ceny dosiahli úroveň podobnú alebo v niektorých prípadoch nižšiu než ceny na spotovom trhu.
(672)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie alebo aspoň jeho časť nemohlo v posudzovanom období profitovať zo zníženia cien polykryštalického kremíka pre dlhodobé zmluvy o dodávke surovín. Tieto strany tvrdili, že výsledkom opätovného prerokovania alebo ukončenia dlhodobých zmlúv o dodávkach polykryštalického kremíka a/alebo doštičiek boli pokuty. Na podloženie tohto tvrdenia tieto strany predložili novinové články, ktoré informovali o tom, že niektorí výrobcovia v Únii čelia súdnym sporom alebo ukončili zmluvy. Niektoré strany predložili informácie, ktoré údajne potvrdzujú, že dlhodobé zmluvy nebolo možné opätovne prerokovať.
(673)
Polykryštalický kremík je hlavnou surovinou pre výrobcov doštičiek. Pri prešetrovaní sa zistilo, že v roku 2008 sa ceny polykryštalického kremíka zvýšili, pričom dosiahli vrchol približne 500 USD/kg, v roku 2009 sa však opäť znížili, pričom na konci roku 2009 dosahovali asi 50 - 55 USD/kg, a v roku 2010 a na začiatku roku 2011 sa zaznamenal len mierne vzostupný trend. V období prešetrovania sa ceny výrazne prepadli až na 30 USD/kg (vedecké a politické správy SVC, správa o stave fotovoltického priemyslu v roku 2012). Treba poznamenať, že vplyv cien polykryštalického kremíka na výrobné odvetvie Únie bol skôr nepodstatný, keďže akýkoľvek vplyv na výrobné náklady článkov a modulov sa zmiernil v rámci hodnotového reťazca. Okrem toho sa uvedené novinové články vzťahovali na vývoj po období prešetrovania, ktorý nemal vplyv na situáciu predmetného výrobného odvetvia Únie v období prešetrovania, a preto ich nie je možné zohľadniť. Je možné potvrdiť, že výrobné odvetvie Únie mohlo prerokovať ceny v dlhodobých zmluvách, ako aj zmluvné pokuty súvisiace s týmito dlhodobými zmluvami.
(674)
Jedna zainteresovaná strana ďalej tvrdila, že stačí, aby dlhodobé zmluvy ovplyvnili len niektorých výrobcov z Únie a že situácia celkového výrobného odvetvia Únie nie je podstatná. Tvrdila, že vyššie náklady nemusia mať rovnaký vplyv na všetky hospodárske subjekty. V tomto tvrdení sa nezohľadňuje, že celkovo sa v rámci výrobného odvetvia Únie v mnohých prípadoch nezistili vyššie priemerné ceny polykryštalického kremíka než trhové ceny alebo než spotové ceny, a preto sa usúdilo, že nie je podstatné, či majú vyššie ceny rovnaký vplyv na všetky hospodárske subjekty alebo len na niektoré z nich. Tento argument sa preto zamietol.
(675)
Ďalšia zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby oddelila, odlíšila a kvantifikovala vplyv každého faktora, ktorý mal vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie; predovšetkým by sa mal osobitne posúdiť vplyv výrazného prepadu cien polykryštalického kremíka. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že zníženie predajných cien bolo spôsobené skôr znížením cien polykryštalického kremíka, a nie cenovým tlakom čínskeho dovozu. Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa znížili oveľa viac, než sa znížili priemerné výrobné náklady, na ktoré mohol mať vplyv pokles cien suroviny. Tento argument sa preto zamietol.
(676)
Po konečnom sprístupnení informácií niektoré zainteresované strany opätovne tvrdili, že vplyv zníženia cien polykryštalického kremíka na náklady výrobného odvetvia sa v hodnotovom reťazci neobmedzil ani neoslabil, ako sa skonštatovalo pri prešetrovaní. Avšak ako sa už uviedlo v odôvodnení 255, polykryštalický kremík je hlavnou surovinou pre výrobcov doštičiek, a teda akýkoľvek vplyv na výrobné náklady článkov a modulov sa v rámci hodnotového reťazca oslabil. Zainteresované strany neposkytli žiadne dôkazy, ktoré by zmenšili význam tohto zistenia. Z prešetrenia navyše vyplynulo, že zníženie cien polykryštalického kremíka v posudzovanom období sa odrazilo v priemerných výrobných nákladoch na články a moduly výrobného odvetvia Únie, ktoré sa znížili v podobnej miere ako ceny polykryštalického kremíka. Jedna zainteresovaná strana spochybnila vplyv údajných pokút, ktoré výrobné odvetvie Únie muselo zaplatiť z dôvodu prerokovania dodávateľských zmlúv. V tejto súvislosti nemožno vylúčiť, že niektorí výrobcovia museli v posudzovanom období zaplatiť pokuty za zrušenie zmlúv o dodávke doštičiek. Avšak Komisia nenašla žiadne dôkazy, že by tieto pokuty mohli mať vplyv na situáciu celého výrobného odvetvia Únie alebo že by boli reprezentatívne. Takéto dôkazy neposkytla ani daná zainteresovaná strana. Hoci preto nemožno úplne vylúčiť, že pokuty mohli mať určitý negatívny vplyv na obmedzený počet výrobcov z Únie, celkový vplyv na výrobné odvetvie Únie je prinajlepšom okrajový, a teda nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo celé výrobné odvetvie Únie. Tieto argumenty sa museli preto zamietnuť.
(677)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie predajných cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii bolo sčasti spôsobené znížením cien polykryštalického kremíka. V tejto súvislosti však treba poznamenať, že pri prešetrovaní sa preukázalo, že dovoz z ČĽR bol subvencovaný a podstatne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. Zníženie cien teda presahuje zníženie výrobných nákladov, ktoré možno vysvetliť znížením cien suroviny. Ak bolo zníženie cien spôsobené len znížením cien suroviny, výrobné odvetvie Únie by nebolo nútené znížiť svoje predajné ceny pod svoje výrobné náklady. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(678)
Iná zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že súdny spor jedného výrobcu z Únie po období prešetrovania mohol mať vplyv na situáciu najmenej tohto výrobcu z Únie už v období prešetrovania. Táto strana však nevysvetlila, ako a v akej miere táto udalosť, ktorá sa prihodila po období prešetrovania, mohla mať vplyv na situáciu výrobcu v období prešetrovania. Ani pri prešetrovaní sa nezistili žiadne dôkazy dosvedčujúce takýto vplyv. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(679)
Tá istá zainteresovaná strana ďalej spochybnila uvedené zistenia, pretože sa údajne nepredložili žiadne dôkazy. Avšak zistenia prešetrovania sa zakladali na faktoch a nesporných dôkazoch, ktorých znenie s utajením dôverných informácií sa poskytlo všetkým zainteresovaným stranám.
(680)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že aj keď niektorí konkrétni výrobcovia z Únie mohli byť ovplyvnení týmito dlhodobými zmluvami, výrobné odvetvie Únie celkove nezaznamenalo nepriaznivý vplyv týchto dlhodobých zmlúv a mohlo v plnej miere využiť zníženie cien suroviny. Dlhodobé zmluvy preto nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.8. Ujma spôsobená vlastným zavinením: vplyv automatizácie, veľkosti, úspor z rozsahu, konsolidácie, inovácie, nákladovej efektívnosti
(681)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila vysoká úroveň automatizácie výrobného procesu. Tvrdilo sa, že malí výrobcovia boli v porovnaní s väčšími, vertikálne integrovanými výrobcami znevýhodnení, a preto žiadnu ujmu, ktorú títo malí výrobcovia utrpeli, nemožno pripísať subvencovanému dovozu. V tejto súvislosti sa takisto tvrdilo, že vo všeobecnosti rozsah výrobného odvetvia Únie bol v každom prípade malý, a preto toto výrobné odvetvie nemohlo mať prospech z úspor z rozsahu.
(682)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že aj malí výrobcovia na trhu v Únii mali vysokú úroveň automatizácie v rámci svojich výrobných postupov, čo malo pozitívny vplyv na ich výrobné náklady. Väčšina výrobcov z Únie sa špecializuje na jednu časť výrobného procesu (články alebo moduly) a na základe tejto špecializácie sa zvýšila ich konkurencieschopnosť v súvislosti s konkrétnym druhom výrobku, ktorý vyrábajú. Argument, že ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil vplyv vysokej úrovne automatizácie, sa preto musel zamietnuť.
(683)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že cenový tlak viedol ku konsolidácii výrobného odvetvia Únie a čínskeho výrobného odvetvia a že práve táto konsolidácia spôsobila značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že konsolidácia bola skôr dôsledkom subvencovaného dovozu a nekalých obchodných praktík. Okrem toho táto strana neposkytla žiadne dôkazy toho, v akom rozsahu mohol proces konsolidácie spôsobiť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(684)
Okrem toho sa tvrdilo, že vzniknutú ujmu spôsobila nedostatočná vertikálna integrácia výrobného odvetvia Únie. Vo všeobecnosti by mali mať vertikálne integrovaní výrobcovia za normálnych trhových podmienok väčšiu bezpečnosť, pokiaľ ide o ich dodávateľský reťazec. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že tá časť výrobného odvetvia Únie, ktorá bola vertikálne integrovaná, nemohla v plnej miere využiť výhodu vertikálnej integrácie, keďže cenový tlak subvencovaného dovozu bol mimoriadne veľký. Okrem toho výrobné odvetvie Únie ani vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie nemohli z dôvodu subvencovaného dovozu úplne využiť vysokú mieru využitia kapacity na dosiahnutie úspor z rozsahu. Okrem toho sa pri prešetrovaní nezistila žiadna korelácia medzi vertikálnou integráciou a vyššou mierou ziskovosti, keďže táto korelácia bola pozmenená z dôvodu veľkého cenového tlaku.
(685)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vo výrobnému odvetviu Únie chýbali technické inovácie, ako aj investície do nových technológií. Pri prešetrovaní sa však nezistil žiadny faktický dôkaz podporujúci tieto tvrdenia. Naopak, pri prešetrovaní sa zistilo, že väčšina investícií výrobného odvetvia Únie bola určená na nové strojové zariadenia a výskum a vývoj a že z hľadiska technológií neexistujú medzi výrobkami v celosvetovom meradle podstatné rozdiely.
(686)
Okrem toho jedna zainteresovaná strana tvrdila, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila nedostatočná realizácia projektov (neúspešné projekty). V tejto súvislosti treba poznamenať, že tento argument nebol opodstatnený. Okrem toho by sa každý neúspešný projekt mohol považovať skôr za dôsledok subvencovaného dovozu. Tento argument sa preto musel zamietnuť.
(687)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné včas racionalizovať svoje náklady s cieľom reagovať na vývoj na svetovom trhu. Ďalšie strany tvrdili, že náklady práce a režijné náklady sú v Únii vyššie než v ČĽR.
(688)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období nepretržite znižovali. Produktivita sa v prípade modulov a článkov zvýšila. Ako sa uvádza v predchádzajúcej časti, výrobné odvetvie Únie nedokázalo profitovať zo zníženia nákladov, a to z dôvodu prudkého zvýšenia subvencovaného dovozu z ČĽR a následného značného cenového tlaku na trh Únie.
(689)
Poznamenáva sa, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nemajú žiadnu porovnateľnú výhodu, pokiaľ ide o suroviny (polykryštalický kremík) a používané zariadenia, keďže tieto sa väčšinou dovážajú z Únie. Náklady práce a režijné náklady po odpísaní predstavovali v období prešetrovania v priemere menej než 10 % celkových nákladov na modul a nepovažujú sa za prvok zohrávajúci významnú úlohu. Náklady na elektrickú energiu predstavovali v období prešetrovania v priemere menej než 1 % celkových nákladov na modul a nepovažujú sa za prvok zohrávajúci významnú úlohu. Okrem toho tvrdenie, že Číňania používali najnovšie zariadenia, nebolo opodstatnené.
(690)
Okrem toho sa tvrdilo, že niektorí výrobcovia z Únie odoberali články a/alebo moduly z príslušnej krajiny a tieto výrobky ďalej predávali na trhu Únie ako svoje vlastné. Ujma vyplývajúca z takýchto transakcií by sa nemala pripisovať subvencovanému dovozu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že dovoz príslušného výrobku uskutočňovaný výrobným odvetvím Únie mal doplnkový charakter a jeho objem bol limitovaný v porovnaní s celkovou výrobou v Únii, a preto vplyv tohto dovozu, ak vôbec nejaký vznikol, by bol len okrajový a nemohol by sa považovať za prvok narúšajúci príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(691)
Výrobné odvetvie Únie preto muselo vyvinúť značné úsilie o racionalizáciu svojich výrobných nákladov s cieľom prispôsobiť sa klesajúcim cenám dovozu z ČĽR. Napriek úsiliu výrobného odvetvia Únie sa racionalizácia nákladov nemohla odzrkadliť v predajných cenách z dôvodu značného cenového podhodnotenia spôsobeného subvencovaným dovozom.
(692)
Určité zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili nedostatočné úspory z rozsahu v rámci výrobného priemyslu Únie. Tvrdilo sa, že malí výrobcovia boli v porovnaní s väčšími vertikálne integrovanými výrobcami znevýhodnení, a preto žiadnu ujmu, ktorú títo výrobcovia utrpeli, nemožno pripísať subvencovanému dovozu. Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že automatizácia výrobných postupov je nákladná, a preto sú úspory z rozsahu o to dôležitejšie pri znižovaní nákladov.
(693)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie ani väčší a vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie nemohli z dôvodu subvencovaného dovozu úplne využiť vysokú mieru využitia kapacity na dosiahnutie úspor z rozsahu. V každom prípade sa pri prešetrovaní nezistila žiadna korelácia medzi vertikálnou integráciou a vyššou mierou ziskovosti, keďže túto koreláciu pozmenil veľký cenový tlak subvencovaného dovozu. Pri prešetrovaní sa zistilo, že už nebolo možné profitovať z úspor z rozsahu na trhu, kde bola miera využitia kapacity nízka, čo platilo aj pre čínskych výrobcov. Preto sa tieto argumenty zamietli.
(694)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že investori a banky by nefinancovali projekty, ak je výrobca modulov príliš malý, keďže veľkí výrobcovia poskytujú lepšie záruky a sú pre banky atraktívnejší. Inými slovami, investori a banky nie sú ochotní financovať fotovoltické projekty, v ktorých sa používajú moduly vyrobené v Únii. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že akékoľvek možné preferencie investorov a bánk financovať čínskych výrobcov, ktorí majú väčšie výrobné kapacity, je výsledkom narušenia, ktoré na trhu Únie vytvoril subvencovaný dovoz. Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, veľkosť výrobných liniek nezohráva žiadnu úlohu, ak je miera využitia kapacity nízka. Tento argument sa preto zamieta.
(695)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie malo nevýhodnú štruktúru nákladov v porovnaní s čínskymi konkurentmi, keďže čínski výrobcovia mali nižšie náklady práce, náklady na elektrickú energiu a náklady na odpisy, a okrem toho mali najnovšie zariadenia. Daná zainteresovaná strana však nedokázala predložiť žiadne nové informácie ani podporné dôkazy, ktoré by mohli vyvrátiť zistenia tohto prešetrovania v tomto ohľade. Na konkrétne tvrdenie, že čínski výrobcovia používali najnovšie zariadenia, sa reagovalo zisteniami v odôvodnení 203 dočasného antidumpingového nariadenia, v ktorom sa uvádza, že vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nemajú porovnateľnú výhodu, a to najmä preto, že zariadenia sa dovážajú z Únie. Uvedené tvrdenia sa preto zamietli.
(696)
Ďalšia strana tvrdila, že Číňania mali porovnateľnú výhodu v súvislosti s cenami polykryštalického kremíka a úsporami z rozsahu, ktoré spôsobili nižšie náklady na strojové zariadenia. Táto strana neposkytla v tejto súvislosti žiadne nové informácie ani podporné dôkazy. Tvrdenie tejto strany sa preto muselo zamietnuť.
(697)
Okrem toho jedna zainteresovaná strana tvrdila, že niektorí výrobcovia z Únie odoberali články a/alebo moduly z príslušnej krajiny a tieto výrobky ďalej predávali na trhu Únie ako svoje vlastné. Požiadala, aby sa ujma vyplývajúca z takýchto transakcií nepripisovala subvencovanému dovozu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že výrobné odvetvie Únie dovážalo príslušný výrobok doplnkovo a v obmedzenom objeme v porovnaní s celkovou výrobou v Únii, a preto vplyv tohto dovozu, ak vôbec nejaký vznikol, by bol len okrajový a nemohol by sa považovať za prvok narúšajúci príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(698)
Jeden neprepojený dovozca tvrdil, že v analýze by sa mala zohľadniť skutočnosť, že počet zamestnancov sa zvýšil. V súvislosti s týmto tvrdením sa poznamenáva, že zamestnanosť v prípade modulov sa zvýšila v období rokov 2009 až 2011 a potom sa v období prešetrovania znížila. Zamestnanosť v prípade článkov sa zvýšila do roku 2010 a potom sa znížila v roku 2011 a v období prešetrovania sa ďalej znižovala. Ďalej sa poznamenáva, že v prípade modulov zamestnanosť nasledovala trend výroby v Únii. Keďže v prípade článkov sa počas celého obdobia zvyšovali trhové podiely čínskeho dovozu na úkor výrobného odvetvia Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo profitovať z narastajúcej spotreby, ako sa očakávalo. Zníženie zamestnanosti v roku 2011 a v období prešetrovania sa teda vzťahuje na spoločnosti, ktoré sa stali platobne neschopnými alebo ktoré zastavili výrobu článkov.
(699)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili malé a nedostatočné úspory z rozsahu. Ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 682 tohto nariadenia a v odôvodneniach 195 - 196 dočasného antidumpingového nariadenia, dokonca ani na celosvetovom trhu už viac nemohla jestvovať veľkosť, a teda ani prospech z úspor s rozsahu, keďže miera využitia kapacít bola všeobecne nízka a na celom svete sa vyskytovala obrovská nadmerná kapacita. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(700)
Tá istá zainteresovaná strana ďalej opätovne tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila neschopnosť výrobného odvetvia Únie dosiahnuť akékoľvek nákladové výhody. Táto strana tvrdila, že to spôsobila najmä skutočnosť, že väčšina výrobcov z Únie bola vertikálne integrovaná. Táto strana však neposkytla žiadne ďalšie informácie o tom, do akej miery mohla mať skutočnosť, že výrobcovia boli vertikálne integrovaní, negatívny vplyv na ich štruktúru nákladov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(701)
Na základe uvedených skutočností sa všetky uvedené argumenty museli zamietnuť.
5.3.9. Konkurencia tenkovrstvových fotovoltických výrobkov a ostatných fotovoltických technológií
(702)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila konkurencia tenkovrstvových fotovoltických výrobkov a ostatných fotovoltických technológií, keďže tieto technológie sú vzájomne zameniteľné a majú rovnaké konečné použitie. Takisto sa tvrdilo, že tenkovrstvové výrobky konkurovali výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, najmä v prípade pozemných montáží a obchodných/priemyselných strešných montáží, ktoré predstavujú podstatnú časť celkového fotovoltického trhu v Únii.
(703)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že tenkovrstvové fotovoltické výrobky sa vyrábajú z iných surovín a nepoužívajú doštičky z kryštalického kremíka. Vo všeobecnosti majú omnoho nižšiu konverznú účinnosť a nižší výstup vo wattoch než moduly z kryštalického kremíka. Preto sa nemôžu používať vo vyhradených priestoroch, ako sú napríklad strechy, t. j. nie sú úplne zameniteľné s príslušným výrobkom. Pri prešetrovaní sa takisto zistilo, že hoci sú tenkovrstvové fotovoltické výrobky lacnejšie než výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, v posudzovanom období mali bezvýznamný trhový podiel z celkového trhu Únie so slnečnou energiou. Preto aj keď medzi tenkovrstvovými fotovoltickými výrobkami a príslušným výrobkom môže existovať určitá konkurencia, táto konkurencia sa považuje za limitovanú.
(704)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že konkurencia tenkovrstvových fotovoltických výrobkov mohla byť pravdepodobnou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti táto strana predložila informáciu, že trhový podiel tenkovrstvových fotovoltických výrobkov na celkovom trhu so slnečnou energiou v Nemecku bol v prevažnej časti obdobia prešetrovania podstatný a znížil sa až na začiatku roka 2012.
(705)
Prešetrovanie skutočne potvrdilo, že priemerné ceny tenkovrstvových fotovoltických výrobkov boli na nižších úrovniach než priemerné cenové úrovne výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.
(706)
Ako sa však uvádza v odôvodnení 703, tenkovrstvové fotovoltické výrobky majú omnoho nižšiu konverznú účinnosť a nižší výstup vo wattoch než moduly z kryštalického kremíka, a preto prípadná konkurencia medzi týmito výrobkami nemohla prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, keďže moduly na báze kryštalického kremíka sú prevládajúcou technológiou na trhu Únie so slnečnou energiou. V správe JRC o stave fotovoltického priemyslu v roku 2012 sa uvádza, že v dôsledku poklesu cien polykryštalického kremíka stratili tenkovrstvové výrobky v ostatných rokoch svoj trhový podiel v prospech modulov na báze kryštalického kremíka.
(707)
Na základe týchto skutočností sa tieto argumenty zamietli.
5.3.10. Finančná kríza a jej vplyv
(708)
Tvrdilo sa, že finančná kríza a hospodárska recesia majú negatívny vplyv na prístup výrobného odvetvia Únie k finančným prostriedkom, a teda boli príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(709)
Schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál sa v posudzovanom období značne znížila. Keďže odvetvie slnečnej energie je kapitálovo náročné, schopnosť získavať kapitál je rozhodujúca. Hospodárska recesia mala na situáciu výrobného odvetvia Únie určitý vplyv. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že napriek rastu trhu Únie v rokoch 2009 - 2011 sa situácia výrobného odvetvia Únie zhoršovala v dôsledku subvencovaného dovozu z ČĽR, na základe ktorého sa značne podhodnocovali predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že zvýšením subvencovaného dovozu z ČĽR sa prípadné účinky finančnej krízy zhoršili a že obmedzený prístup k finančným prostriedkom bol z veľkej miery spôsobený nepriaznivým trhovým prostredím, situáciou a výhľadmi výrobného odvetvia Únie v dôsledku subvencovaného dovozu.
(710)
Ďalej sa skúmalo, či ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo to, že výrobné odvetvie Únie nehľadalo vhodné financovanie, kým bolo ziskové. Z prešetrovania vyplynulo, že napr. v roku 2010, keď bolo výrobné odvetvie ešte stále ziskové, úroveň investícii vzrástla v prípade modulov o 315 % v porovnaní s rokom 2009, zatiaľ čo v prípade článkov sa zvýšila o 10 %. Keďže fotovoltický priemysel je kapitálovo náročný, očakáva sa, že výrobné odvetvie Únie bude neustále hľadať vhodné financovanie, aby zlepšilo nákladovú efektívnosť a konkurovalo neférovému subvencovanému dovozu. Preto sa vyvodzuje záver, že nedostatočný prístup k financovaniu bol výsledkom narušenej situácie, a nie jej príčinou.
(711)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že škodlivý vplyv finančnej krízy by sa mal oddeliť a odlíšiť a nemal by sa pripisovať subvencovanému dovozu. Táto strana sa odvolávala na verejne dostupné informácie, z ktorých vyplýva, že najmenej jeden výrobca z Únie vnímal finančnú krízu ako hlavnú príčinu ujmy, ktorú utrpel. Toto prešetrovanie vo svojich zisteniach vychádza z konkrétnych údajov spoločností, ktoré idú výrazne nad rámec verejne dostupných vyhlásení konkrétnych spoločností. Verejne dostupné vyhlásenie, na ktoré sa odkazuje, preto nemôže oslabiť význam zistení, keďže napriek tomu, že finančná kríza do určitej miery ovplyvnila situáciu výrobného odvetvia Únie, nebola taká, aby mohla narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Preto sa toto tvrdenie muselo zamietnuť.
(712)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že by sa mali zohľadniť rozdiely v prístupe k financovaniu medzi výrobným odvetvím Únie a čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Táto strana tvrdila, že nie subvencovaný dovoz, ale tento faktor patril medzi hlavné faktory, ktoré spôsobili značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Zistilo sa však, že preferenčný prístup viacerých čínskych vyvážajúcich výrobcov k financovaniu deformoval trh a mohol byť tiež jedným z hlavných dôvodov umožňujúcich vyvážajúcim výrobcom vyvážať príslušný výrobok za subvencované ceny. Tento faktor teda nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(713)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že napriek tomu, že finančná kríza do určitej miery ovplyvnila situáciu výrobného odvetvia Únie, nebola taká, aby narušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
5.3.11. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(714)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že predaj výrobného odvetvia Únie na vývoz sa v posudzovanom období výrazne znížil, a to v prípade modulov najmä v období rokov 2009 - 2011 a v prípade článkov v období od roku 2009 do prvého štvrťroka 2012, a že práve toto bolo príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(715)
Ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky, objem vývozu modulov je napriek miernemu zníženiu v období prešetrovania naďalej značný a úrovne priemerných cien v období prešetrovania boli vyššie ako priemerné náklady na moduly v posudzovanom období. Táto skutočnosť preto nemohla spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Objem vývozu článkov predstavoval približne len 12 % celkového objemu výroby článkov. Napriek nízkym cenám v období prešetrovania mohla mať táto skutočnosť len obmedzený vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na to sa tieto argumenty v tejto súvislosti museli zamietnuť.
Tabuľka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OP
Objem vývozu modulov v MW
989
1 279
1 157
1 148
Index (2009 = 100)
100
129
117
116
Priemerná vývozná cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
Index (2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj: Europressedienst
Tabuľka 13-b
Články
2009
2010
2011
OP
Objem vývozu článkov v MW
62
320
315
238
Index (2009 = 100)
100
516
508
384
Priemerná vývozná cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
Index (2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj: Europressedienst
(716)
Na základe uvedených skutočností sa zistilo, že vplyv vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Únie nebol taký, aby prispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Preto sa argumenty strán v tejto súvislosti museli zamietnuť.
5.3.12. Objavenie ložísk bridlicového plynu v Európskej únii
(717)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo objavenie ložísk bridlicového plynu v Únii a že na základe perspektívy zvýšenia produkcie lacného bridlicového plynu v Únii sa znížili verejné a súkromné investície do projektov energie z obnoviteľných zdrojov energie.
(718)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa v posudzovanom období značne zvýšila, ako sa už uviedlo v odôvodnení 509. Okrem toho prešetrovanie neodhalilo žiadne faktické dôkazy na podporu tvrdenia, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo objavenie ložísk bridlicového plynu v Európskej únii. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
5.3.13. Systém obchodovania s emisiami Európskej únie (EU ETS)
(719)
Tá istá strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili nízke investície do výroby slnečnej energie z dôvodu nízkych trhových cien emisných kreditov CO2 v rámci systému obchodovanie s emisiami Európskej únie.
(720)
Neboli však predložené žiadne dôkazy a ani prešetrovanie neodhalilo žiadne skutkové okolnosti na podporu týchto tvrdení. Naopak, pri prešetrovaní sa zistilo, že spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa v posudzovanom období značne zvyšovala. Tvrdenie sa z týchto dôvodov zamietlo.
5.3.14. Rozhodnutia v oblasti riadenia
(721)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že značnú ujmu, ktorú utrpel aspoň jeden z výrobcov z Únie, spôsobili nesprávne rozhodnutia v oblasti riadenia. Tieto tvrdenia boli založené na ročných účtovných závierkach, niektorých informáciách uvedených v liste, ktorý poslal akcionár spoločnosti ostatným akcionárom, a na tlačovej správe.
(722)
Zo žiadnej informácie v spise nevyplynulo, že niektoré rozhodnutie v oblasti riadenia príslušnej spoločnosti bolo neobvyklé alebo neobozretné, alebo malo vplyv na celé výrobné odvetvie Únie. Tieto argumenty sa v tejto súvislosti preto zamietli.
5.3.15. Iné vládne politiky
(723)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili iné vládne politiky, ako sú napríklad politiky v oblasti obnoviteľnej energie, politiky zamerané na podporu inovácií, politiky na zníženie byrokracie, politiky na uľahčenie obchodu a predpisy týkajúce sa prístupu k sieti, keďže tieto politiky zvýhodňujú vyvážajúcich výrobcov. Aj keď je však pravda, že niektoré z týchto politík mohli uľahčiť dovoz z ostatných tretích krajín a celkový rast odvetvia slnečnej energie, tieto politiky by takisto zvýhodňovali výrobné odvetvie Únie. Okrem toho cieľom týchto politík nemala byť realizácia tohto dovozu do Únie za subvencované ceny spôsobujúce ujmu. Tieto argumenty sa v tejto súvislosti preto zamietli.
5.3.16. Ďalšie tvrdenia
(724)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili nevýhody jeho priekopníckeho postavenia a nedostatočná politická podpora zo strany Európskej komisie v predchádzajúcich rokoch. Táto strana zároveň tvrdila, že okrem vnútroštátnych schém podpory sú významnými faktormi na každom trhu aj obyvateľstvo, HDP, spotreba elektrickej energie, možnosti financovania a možnosti pripojenia k sieti. Daná strana však svoje tvrdenia nepodložila, a preto sa zamietli.
(725)
Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili nevýhody priekopníckeho postavenia. Daná strana však svoje tvrdenie nezanalyzovala ani nepodložila, a preto sa muselo zamietnuť.
5.4. Súhrnné posúdenie ďalších faktorov, pri ktorých sa zistilo, že prispeli k ujme
(726)
Z prešetrovania vyplynulo, že k ujme mohli prispieť tieto ďalšie faktory: dovoz príslušného výrobku z Taiwanu; zníženie výkupných cien; dlhodobé zmluvy obmedzeného množstva výrobcov z Únie o dodávkach polykryštalického kremíka; finančná a hospodárska kríza.
(727)
Ako sa ukázalo vyššie v oddieloch 5.3.1 a 5.3.7, možný príspevok dovozu z Taiwanu a dlhodobých zmlúv obmedzeného počtu výrobcov z Únie o dodávkach polykryštalického kremíka je prinajlepšom okrajový, keďže akýkoľvek ich vplyv sa oslabil v rámci hodnotového reťazca.
(728)
Pokiaľ ide o hospodársku a finančnú krízu, z prešetrovania vyplynulo, že hlavnou príčinou ťažkostí výrobného odvetvia Únie v oblasti prístupu ku kapitálu potrebnému na investície bol subvencovaný dovoz, ktorý bránil výrobnému odvetviu Únie predávať svoje výrobky za ziskové ceny, keď trh Únie vykazoval silnú mieru rastu (2009 - 2011).
(729)
V súvislosti s výkupnými cenami neboli tretie strany schopné dokázať, že úroveň výkupných cien v období prešetrovania bola taká nízka, aby znemožnila výrobcom z Únie predávať príslušný výrobok za ceny nespôsobujúce ujmu. Inštitúcie zastávajú názor, že znížením úrovne výkupných cien možno vysvetliť zníženie dopytu, keďže investície na určitých lokalitách už viac neboli rentabilné. Nemôžu však narušiť príčinnú súvislosť, dokonca ani v spojení s inými faktormi, o ktorých sa zistilo, že prispeli k ujme, pretože boli ešte stále na úrovni, na ktorej by v neprítomnosti subvencovaného dovozu výrobcovia z Únie boli mohli predávať svoje výrobky za ceny nespôsobujúce ujmu.
(730)
Teda dokonca ani pri zohľadnení súhrnného vplyvu štyroch ďalších faktorov, ktoré mohli prispieť k ujme, nevyplýva narušenie príčinnej súvislosti medzi subvencovaním a ujmou.
5.5. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(731)
Z prešetrovania vyplynulo, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR. Analyzovali sa ďalšie prípadné príčiny ujmy, ako sú dovoz z ostatných tretích krajín, nesubvencovaný dovoz z ČĽR, spotreba, výkupné ceny, iná finančná podpora poskytnutá výrobnému odvetviu Únie, nadmerná kapacita, vplyv cien surovín, ujma spôsobená vlastným zavinením, konkurencia tenkovrstvových fotovoltických výrobkov, finančná kríza a jej vplyv, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, objavenie ložísk bridlicového plynu v Európskej únii, rozhodnutia manažmentu, systém obchodovania s emisiami Európskej únie, iné vládne politiky, a zistilo sa, že žiadna z nich nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(732)
Všetky vplyvy škodlivých faktorov iných než subvencovaný dovoz sa analyzovali jednotlivo aj spoločne. Preto sa dospelo k záveru, že spoločné posúdenie všetkých faktorov, ktoré mohli mať vplyv na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie (t. j. dovoz z tretích krajín, výkupné ceny, vplyv cien surovín, finančná kríza) spoločne nevysvetľujú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, najmä v súvislosti s nízkymi cenami a finančnými stratami, ktoré spôsobil prienik veľkého objemu dovozu príslušného výrobku z ČĽR za nízke ceny. Na základe tejto analýzy, v ktorej sa riadne rozlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od škodlivého vplyvu subvencovaného dovozu, sa preto dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú v období prešetrovania utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežné poznámky
(733)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek uvedeným zisteniam o škodlivom subvencovaní neexistujú presvedčivé dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať vyrovnávacie opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 31 ods. 1 základného nariadenia bola analýza záujmu Únie založená na posúdení všetkých rozličných súvisiacich záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, spoločností v dodávateľskej a odbytovej časti trhu s fotovoltickými výrobkami, dovozcov, používateľov a spotrebiteľov príslušného výrobku.
(734)
Po začatí paralelného antidumpingového prešetrovania sa prihlásilo asi 150 hospodárskych subjektov, na ktorých sa v rámci súčasného prešetrovania riadne prihliadlo. Osobitné dotazníky sa poslali neprepojeným dovozcom, hospodárskym subjektom z dodávateľskej oblasti (vrátane výrobcov surovín a dodávateľov zariadenia na výrobu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania), hospodárskym subjektom z odbytovej oblasti (vrátane navrhovateľov projektov a hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž) a spotrebiteľskej organizácii BEUC. Informácie predložili tri združenia zastupujúce rozličné hospodárske subjekty vo fotovoltickom priemysle (výrobné odvetvie Únie, hospodárske subjekty z dodávateľskej a odbytovej oblasti).
(735)
Tvrdilo sa, že posúdenie záujmu Únie nebolo založené na reprezentatívnom počte hospodárskych subjektov.
(736)
Komisia skontaktovala rôzne hospodárske subjekty týmto spôsobom.
(737)
V prípade hospodárskych subjektov z dodávateľskej a odbytovej oblasti: ako sa uvádza v odôvodnení 717, Komisia odoslala osobitné dotazníky asi 150 hospodárskym subjektom, ktoré sa prihlásili po začatí prešetrovania a ktoré tak mali možnosť poskytnúť príslušné údaje Komisii. Spolu bolo doručených dvadsaťjeden vyplnených dotazníkov. Pri prešetrovaní sa navyše nezohľadnili len vyplnené dotazníky, ale aj overiteľné a riadne podložené pripomienky a príspevky zainteresovaných strán, ktoré boli predložené do stanoveného termínu, bez ohľadu na to, či tieto strany dotazníky vyplnili alebo nie. Analyzovali sa tiež pripomienky, ktoré Komisii predložilo združenie AFASE v mene svojich členov, ktorými sú hospodárske subjekty z fotovoltického priemyslu.
(738)
Čo sa týka neprepojených dovozov, ktorí sú uvedení v odôvodnení 25, Komisia skontaktovala všetkých 250 neprepojených dovozcov, o ktorých informoval navrhovateľ, a vybrala predbežnú vzorku v súlade s článkom 27 základného nariadenia s cieľom zahrnúť čo najväčší reprezentatívny objem dovozu, ktorý možno v stanovenom čase primerane prešetriť. Avšak po overení sa potvrdilo, že len jedna z týchto predbežne vybraných spoločností bola skutočne neprepojeným dovozcom. V neskoršej fáze prešetrovania boli k ďalšej spolupráci na prešetrovaní vyzvaní ďalší neprepojení dovozcovia, ktorí pôvodne odoslali formulár pre výber vzorky v začiatočnej fáze, ale neboli do vzorky zahrnutí. Šiesti súhlasili a bol im doručený dotazník, piati odoslali vyplnený dotazník, z čoho tri dotazníky sa považovali za dostatočne úplné. Konečná vzorka neprepojených dovozcov sa teda skladá zo štyroch neprepojených dovozcov, ktorí reprezentujú 2 % - 5 % dovozu príslušného výrobku. V súvislosti s týmto nízkym percentuálnym podielom treba pamätať na to, že väčšina dovozu príslušného výrobku do Únie sa nevykonáva prostredníctvom neprepojených dovozcov.
(739)
Celkovo sa analýza záujmu Únie opierala o tieto informácie:
-
vyplnené dotazníky od ôsmich výrobcov z Únie zaradených do vzorky a od štyroch neprepojených dovozcov zaradených do vzorky, ako aj odpovede na osobitný dotazník, ktoré doručilo osem hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti a trinásť hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (sedem navrhovateľov projektov/montážnych podnikov; šesť poskytovateľov služieb, ktorí sú tiež činní vo fotovoltickom sektore) zo 150 hospodárskych subjektov, ktoré sa prihlásili po začatí konania a ktorým sa odoslali osobitné dotazníky;
-
údaje overené počas overovania na mieste v priestoroch ôsmich výrobcov z Únie, jedného neprepojeného dovozcu, dvoch hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti, štyroch hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (navrhovatelia projektov/montážne podniky) a jedného združenia (pozri odôvodnenie 17 dočasného antidumpingového nariadenia a odôvodnenie 29 tohto nariadenia);
-
údaje o záujme Únie, ktoré predložili ostatné zainteresované strany vrátane združení, ako aj verejne dostupné údaje o vývoji fotovoltického trhu v Európe, najmä: Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-201(Celosvetový výhľad fotovoltických trhov 2013 - 2017) vypracovaný združením EPIA.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(740)
V období prešetrovania bolo vo výrobnom odvetví Únie priamo zamestnaných približne 21 000 osôb v oblasti výroby a predaja podobného výrobku.
(741)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z príslušnej krajiny. Je potrebné pripomenúť, že viacero ukazovateľov ujmy vykazovalo v posudzovanom období nepriaznivý trend. Vážne ovplyvnené boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou spolupracujúcich výrobcov z Únie, ako napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií. V skutočnosti výrobcovia z Únie vyrábajúci moduly a články zaznamenali v roku 2011 a v období prešetrovania straty. Niektorí výrobcovia z Únie boli preto nútení zatvoriť svoje výrobné zariadenia, kým ďalší čelili platobnej neschopnosti. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie sa s veľkou pravdepodobnosťou bude ďalej zhoršovať.
(742)
Očakáva sa, že uložením vyrovnávacieho cla sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť ceny podobného výrobku tak, aby vyjadrovali výrobné náklady, čím sa zvýši ziskovosť výrobného odvetvia. Možno takisto očakávať, že uloženie vyrovnávacích opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť trhového podielu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho celkovú finančnú situáciu. Okrem toho by sa výrobnému odvetviu Únie mali umožniť lepší prístup ku kapitálu a ďalšie investície do výskumu a vývoja a inovácií na trhu s fotovoltickými výrobkami. Napokon sa pri prešetrovaní takisto poukázalo na možnosť opätovného začatia hospodárskej činnosti výrobcov z Únie, ktorí boli nútení zastaviť výrobu z dôvodu tlaku čínskeho dovozu. V rámci tohto scenára by sa vo všeobecnosti nielen zabezpečila ochrana existujúcich 21 000 pracovných miest vo výrobnom odvetví Únie (v období prešetrovania), ale takisto by existovali rozumné vyhliadky na ďalšie rozšírenie výroby a zvýšenie zamestnanosti.
(743)
Pokiaľ sa neprijmú žiadne opatrenia, očakávajú sa ďalšie straty podielu na trhu v spojení s ďalším znižovaním ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Táto situácia by bola z krátkodobého až strednodobého hľadiska neudržateľná. Okrem toho, že mnohí výrobcovia z Únie už boli nútení odísť z trhu, ďalší výrobcovia by mohli čeliť platobnej neschopnosti, a to by z krátkodobého až dlhodobého hľadiska pravdepodobne spôsobilo zánik výrobného odvetvia Únie a následný značný vplyv na existujúce pracovné miesta.
(744)
Niektoré zainteresované strany spochybnili, že by výrobné odvetvie Únie dokázalo profitovať z akýchkoľvek vyrovnávacích opatrení, pričom tvrdili, že i) opatrenia by spôsobili zníženie dopytu po fotovoltických výrobkoch v Únii, a preto by výrobné odvetvie Únie nedokázalo zvýšiť predajnosť, ii) výrobné odvetvie Únie má malé výrobné zariadenia, a teda nedokáže vyhovieť dopytu po určitých druhoch zariadení, ako sú komerčné strešné montáže a veľké pozemné montáže, iii) výrobcovia z Únie nie sú atraktívni pre banky, iv) uloženie cla na články de facto spôsobí zvýšenie výrobných nákladov výrobcov z Únie v prípade modulov, ktoré tak budú pre zákazníkov menej príťažlivé, v) v prípade výrazného poklesu čínskeho dovozu je veľmi pravdepodobné, že ostatné tretie krajiny využijú menší objem dovozu z ČĽR.
(745)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že opatrenia by spôsobili zníženie dopytu po fotovoltických výrobkoch v Únii, a výrobné odvetvie Únie nedokázalo by preto zvýšiť predajnosť, poznamenáva sa, že strany nepredložili žiadne overiteľné dôkazy o existencii priamej súvislosti medzi uložením opatrení a znížením dopytu po fotovoltických výrobkoch, ktorý podľa dostupných informácií vo viacročnom meradle ovplyvnili viaceré faktory.
(746)
V reakcii na tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie má malé výrobné zariadenia, a teda nedokáže vyhovieť dopytu po určitých druhoch zariadení, ako sú komerčné strešné montáže a veľké pozemné montáže, treba poznamenať, že z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie má kapacitu zabezpečiť dodávky pre komerčné a priemyselné zariadenia (40 kW až 1 MW), ako aj pre zariadenia verejných služieb (1 MW až 10 MW). Okrem toho sa pri prešetrovaní nepotvrdilo, že by v jednom projekte nebolo možné využiť výrobky od rôznych výrobcov. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(747)
Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie by nedokázalo z opatrení profitovať, pretože výrobcovia z EÚ nie sú pre banky atraktívni a že investičné fondy by neboli ochotné financovať projekty, v ktorých sú použité modely vyrobené v EÚ, nebolo podložené. V každom prípade sa očakáva, že uložením opatrení sa obnovia spravodlivé podmienky na trhu, ktoré by mali poskytnúť istotu investorom, vrátane investorov z bankového sektora, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia Únie rozvíjať rentabilné projekty. Na základe týchto skutočností sa toto tvrdenie zamietlo.
(748)
V súvislosti s tvrdením, že uloženie cla na články de facto spôsobí zvýšenie výrobných nákladov výrobcov z Únie v prípade modulov, ktoré tak budú pre zákazníkov menej príťažlivé, sa síce nevylučuje, že môže dôjsť k určitému zvýšeniu cien po uložení cla, treba však zároveň zohľadniť verejne dostupné zdroje, ktoré naznačujú klesajúci vývoj cien modulov a článkov. A teda aj keby sa náklady na články v dôsledku opatrení zvýšili, celkový klesajúci vývoj cien by mal spôsobiť zníženie nákladov na moduly. Daní výrobcovia sa môžu takisto rozhodnúť zabezpečovať dodávky článkov z Únie namiesto ČĽR. A napokon sa očakáva, že uložením opatrení sa u výrobcov článkov v Únii zvýši využitie kapacity, a teda aj ich úspor z rozsahu a následne dôjde k zníženiu nákladov. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(749)
Tvrdenie, podľa ktorého je v prípade výrazného poklesu čínskeho dovozu po uložení opatrení veľmi pravdepodobné, že takýto pokles využijú skôr ostatné tretie krajiny než výrobné odvetvie Únie, sa pri prešetrovaní nepotvrdilo. Pri prešetrovaní sa nezistili žiadne jasné náznaky toho, že by ostatné tretie krajiny masívne nasmerovali svoj vývoz na trh Únie, najmä ak sa zohľadní pravdepodobné rozširovanie trhov ostatných tretích krajín, predovšetkým Ázie, podľa prognóz verejne dostupných zdrojov. Napokon nič nenaznačuje, že keby sa aj dovoz z ostatných tretích krajín zvýšil v dôsledku poklesu čínskeho dovozu, výrobné odvetvie Únie by nedokázalo súťažiť s dovozom z týchto krajín.
(750)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií niektoré strany tvrdili, že nie je realistické očakávať vznik udržateľného výrobného odvetvia Únie vyrábajúceho moduly a články, pretože nejestvuje žiadny racionálny investor, ktorý by investoval do výrobcov z Únie, ktorí údajne trpia nepriaznivou štruktúrou nákladov, a preto nie sú schopní vyrábať za konkurenčné ceny. Pri prešetrovaní sa nepotvrdilo, že výrobné odvetvie Únie trpí nepriaznivou štruktúrou nákladov, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 202 a 203 dočasného antidumpingového nariadenia. Preto by neexistencia subvencovaného dovozu a lepšie využívanie výrobných kapacít mali priniesť úspory z rozsahu a umožniť vznik udržateľného výrobného odvetvia Únie. Na základe uvedených skutočností sa toto tvrdenie zamietlo.
(751)
Jedna strana tvrdila, že dopyt v Únii sa odvíja od vývoja výkupných cien a že očakávaná návratnosť investícií investorov súvisí s týmto vývojom. Predovšetkým tvrdila, že ak sa ceny v Únii v dôsledku cla zvýšia a výkupné ceny vhodne nenadviažu na toto zvýšenie, zníži sa dopyt a výrobné odvetvie Únie nebude mať z uloženého cla úžitok.
(752)
V odpovedi na uvedené tvrdenie sa poznamenáva, že napriek korelácii medzi úrovňou výkupných cien a dopytom po fotovoltických zariadeniach z dôkazov, ktoré sa zozbierali pri prešetrovaní vyplýva, že dopyt bude v budúcnosti čoraz menej závisieť od výkupných cien a iných podporných schém, keďže v prípade určitých druhov zariadení na viacerých miestach Únie sa pravdepodobne dosiahla parita fotovoltickej siete. Okrem toho by sa očakávaná návratnosť investícií mala zakladať na spravodlivých trhových cenách. Hoci nie je vylúčené, že po uložení opatrení môže dôjsť k určitému zvýšeniu cien, treba poznamenať, že z verejne dostupných zdrojov vyplýva, že celkový cenový vývoj je klesajúci. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(753)
Zainteresované strany poukázali na to, že keďže dopyt po solárnych paneloch sa odvíja od schém podpory, a najmä od výkupných cien, a od úrovne cien za elektrickú energiu pre konečného spotrebiteľa (čo určuje paritu siete), cenová elasticita dopytu môže byť veľmi vysoká. Hoci je pravda, že podstatné zvýšenie cien môže viesť k podstatnému zníženiu dopytu pre osobitnú povahu trhu, na ktorú poukázali zainteresované strany, tento argument sa musel zamietnuť, pretože je veľmi nepravdepodobné, že zvýšenie cien spôsobené opatreniami bude podstatné, a to z týchto dôvodov. Po prvé, všetky dostupné zdroje potvrdzujú, že podstatné zníženie cien príslušného výrobku v období prešetrovania a od obdobia prešetrovania do súčasnosti bude pokračovať. Po druhé, hospodársky vplyv záväzku, ktorý prijala Komisia je, že čínski vyvážajúci výrobcovia budú dodávať príslušný výrobok za minimálne dovozné ceny pod 60 c/W, čo je oveľa nižšia cena než cena zistená v období prešetrovania, a to v objeme, ktorý zhruba zodpovedá ich súčasnému podielu na trhu. Pri takejto úrovni cien sa dopyt s veľkou pravdepodobnosťou podstatne nezníži, keďže takáto úroveň cien zaisťuje dostatočný dopyt pri súčasnej úrovni podpory zabezpečenej v rámci schém podpory, ako aj pri súčasnej úrovni parity siete. Navyše sa očakáva, že cena elektrickej energie pre konečných spotrebiteľov porastie, zatiaľ čo cena príslušného výrobku by mala klesnúť. Prostredníctvom metódy indexácie tento záväzok zaisťuje, že ďalšie zníženie cien príslušného výrobku sa zohľadní v minimálnej dovoznej cene. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť.
(754)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že záujem výrobného odvetvi Únie nie je významný, pretože v hodnotovom reťazci fotovoltického priemyslu má väčší význam pridaná hodnota vytvorená v dodávateľských a odbytových odvetviach než pridaná hodnota vytvorená vo výrobnom odvetví Únie. Nepopiera sa tvrdenie, že rôzne segmenty fotovoltického priemyslu majú rôznu pridanú hodnotu. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobili nekalé obchodné praktiky. Niektorí výrobcovia v Únii už boli nútení zatvoriť prevádzky, a ak sa neprijmú opatrenia, s určitosťou možno očakávať ďalší úpadok. Keďže všetky segmenty fotovoltického priemyslu sú skutočne úzko prepojené, zánik výroby v Únii by poškodil celý fotovoltický priemysel, ktorý by sa stal úplne závislým od externých dodávok. Tento argument sa preto aj z dôvodu zabezpečenia dodávok zamietol.
(755)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií jedna zainteresovaná strana opätovne tvrdila, že vyššia pridaná hodnota príslušného výrobku vytvorená v dodávateľských a odbytových odvetviach v porovnaní s výrobným odvetvím Únie, je pre rozhodnutie o uložení vyrovnávacích ciel relevantná. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že pri posudzovaní záujmu Únie inštitúcie porovnali pozitívne a negatívne dôsledky, ktoré môžu mať clá na rôzne hospodárske subjekty. Zatiaľ čo vplyv na dodávateľské a odbytové odvetvie je obmedzený, opatrenia umožnia výrobnému odvetviu Únie zotaviť sa z škodlivého subvencovania.
(756)
Jedna strana spochybnila, že po uložení opatrení sa zabezpečí veľké množstvo pracovných miest. Tvrdila, že výrobné odvetvie Únie zamestnáva asi 6 000 osôb a nie 25 000, ako sa uvádza v odôvodnení 229 dočasného antidumpingového nariadenia.
(757)
Na podloženie tohto tvrdenia sa však nepredložili žiadne dôkazy, a preto sa zamietlo. Spresňuje sa, že vzhľadom na vylúčenie doštičiek spomedzi výrobkov, ktorých sa nariadenie týka, zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie dosahovala v období prešetrovania 21 000 zamestnancov. Zainteresované strany neposkytli žiadne dôkazy o tom, že by sa počet zamestnancov vo výrobnom odvetví Únie po období prešetrovania výrazne zmenil.
(758)
Pri prešetrovaní sa potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo materiálnu ujmu v dôsledku subvencovaného dovozu z ČĽR, keďže nedokázalo dosiahnuť návratnosť investícií prostredníctvom ziskového predaja. Očakáva sa, že po uložení opatrení sa na trhu Únie obnovia spravodlivé obchodné podmienky, ktoré umožnia výrobnému odvetviu Únii súťažiť na rovnocennom základe. Pravdepodobné zníženie dovozu z ČĽR by malo umožniť výrobnému odvetviu Únie zvýšiť predajnosť v Únii, a teda lepšie využiť dostupné výrobné kapacity v krátkodobom meradle. To následne môže priniesť úspory z rozsahu. Hoci je možné, že ceny podobného výrobku sa v dôsledku opatrení krátkodobo zvýšia, celkový klesajúci vývoj cien sa pravdepodobne udrží, a to tiež vďaka ďalšiemu znižovaniu výrobných nákladov na výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, na jednej strane a na druhej strane vďaka konkurenčnému tlaku výrobcov z tretích krajín, ktorí sa takisto budú zapájať do hospodárskej súťaže na trhu Únie.
(759)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávajúcich opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
6.3. Záujem nespriaznených dovozcov
(760)
Ako sa uvádza v odôvodnení 26, analyzovala sa situácia dovozcov zaradených do vzorky.
(761)
V období prešetrovania predstavoval vo všeobecnosti podiel činnosti štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov, súvisiacej s príslušným výrobkom, 60 % až 100 % ich celkového podnikania. Štyria spolupracujúci neprepojení dovozcovia okrem toho odoberali z ČĽR 16 % až 100 % svojho celkového dovozu modulov, pričom len jeden dovozca odoberal dodávky výlučne z príslušnej krajiny. Ziskovosť štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov v súvislosti s príslušným výrobkom predstavovala v období prešetrovania v priemere 2,3 %.
(762)
Tvrdilo sa, že uloženie opatrení v súvislosti s príslušným výrobkom negatívne ovplyvní obchodnú činnosť dovozcov. Po prvé, uloženie ciel by nemalo viesť k vylúčeniu všetkého dovozu z ČĽR. Po druhé, aj keď možno očakávať, že uloženie opatrení môže mať negatívny vplyv na finančnú situáciu dovozcov dovážajúcich len z ČĽR, dovozcovia dovážajúci z ČĽR by mali byť schopní vzhľadom na pravdepodobné zvýšenie dovozu z ostatných tretích krajín presunúť svoje zdroje dodávok.
(763)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vplyv cla na neprepojených dovozcov sa podhodnotil, keďže k dispozícii nie sú žiadne okamžité alternatívne zdroje dodávok, ktoré by boli schopné nahradiť čínsky dovoz príslušného výrobku v prípade, keď by sa uložilo clo, a že zmena zdroja dodávok je náročná vzhľadom na skutočnosť, že veľká časť výroby sa nachádza v ČĽR, čím vzniknú významné dodatočné náklady.
(764)
V tejto súvislosti sa pripomína, že uloženie opatrení by nemalo viesť k zániku dovozu príslušného výrobku z ČĽR. Pri prešetrovaní sa zistilo, že možné zníženie dovozu z ČĽR by ovplyvnilo najmä dovozcov, ktorí dovážajú príslušný výrobok výlučne z ČĽR, čo platí len pre jedného zo štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov. Pokiaľ ide o vplyv opatrení na finančnú situáciu neprepojených dovozcov, nevylúčilo sa, že môže byť negatívny, ale dospelo sa k záveru, že to bude z veľkej časti závisieť od ich schopnosti zmeniť zdroje dodávok alebo presunúť aspoň časť možného zvýšenia cien na zákazníkov. Negatívny vplyv budú ešte menej pociťovať hospodárske subjekty, ktoré výrobok dovážajú aj z iných zdrojov ako je ČĽR alebo ktorí dovážajú aj iné výrobky ako príslušný výrobok. Komisia sa preto domnieva, že aj keď dovozcovia príslušného výrobku pravdepodobne pocítia negatívny vplyv, tento vplyv zostane v priemere limitovaný.
(765)
Jeden neprepojený dovozca tvrdil, že akceptovanie výrobkov od nového dodávateľa si vyžaduje značný čas a finančné investície. V tejto súvislosti sa v odpovedi na konečné sprístupnenie informácií tvrdilo, že overovaciemu tímu počas návštevy na mieste sa poskytli príslušné dôkazy o požiadavke dlhého testovania, ktoré musí dovozca vykonať pred tým, než sa rozhodne pre dodávky od určitého vývozcu.
(766)
Uznáva sa, že vybudovanie nového vzťahu medzi dovozcom a dodávateľom môže znamenať dodatočné náklady a časové investície (napr. na testovanie výrobku). To však neprevažuje potrebu obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Zmena dodávateľov sa zároveň javí ako bežné riziko, s ktorým sa v profesionálnej činnosti dovozcov počíta a ktoré súvisí so skutočnosťou, že fotovoltický trh dospieva, a teda sa neustále mení (napr. bankroty, konsolidácie), čo si vyžaduje prechod na nových dodávateľov. Navyše sa možno domnievať, že nové druhy modulov, ktoré neustále vstupujú na trh (a majú napr. nové vlastnosti energetickej účinnosti), si takisto vyžadujú testovanie. V tejto súvislosti sa testovanie nového výrobku (dokonca aj od toho istého dodávateľa) javí skôr ako štandardná vec, a nie ako neobvyklá činnosť. Argument bol preto zamietnutý.
(767)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií dve strany opätovne tvrdili, že záujem neprepojených dovozcov sa posúdil nedôsledne. Jedna strana tvrdila, že vzhľadom na to, že dodatoční spolupracujúci dovozcovia neposkytli také verzie vyplnených dotazníkov, ktoré nemajú dôverný charakter, neboli strany schopné vykonať dôsledné posúdenie. Uvedená strana spochybnila posúdenie Komisie o možnosti zvýšenia dovozu z ostatných tretích krajín do Únie, ktorý by umožnil dovozcom prejsť k iným dodávateľom, na základe tvrdenia, že trhy ostatných tretích krajín závratne rastú. Ďalšia strana spochybnila, či Komisia dodržala zásadu nediskriminácie, keďže v posúdení Komisie sa priradila väčšia váha výrobcom z Únie než ostatným hospodárskym subjektom.
(768)
Po prvé sa potvrdzuje, že v spise, ktorý mohli konzultovať zainteresované strany, sa uviedli také verzie vyplnených dotazníkov, doručené po zverejnení dočasného antidumpingového nariadenia dodatočnými spolupracujúcimi dovozcami, ktoré nemajú dôverný charakter. Po druhé, predpoklad, že dovoz z ostatných tretích krajín sa môže zvýšiť v reakcii na nižší dovoz z ČĽR, neprotirečí tomu, že by toto zvýšenie nemalo byť masívne vzhľadom na rastúci dopyt po fotovoltických zariadeniach na celom svete. Súčasne, keďže sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie znovu prevezme určitý podiel na trhu, ktorý predtým mali výrobky z ČĽR, nemožno vylúčiť určité straty obchodnej činnosti na strane neprepojených dovozcov. Z pozorovaní však vyplýva, že sa očakáva ďalší dlhodobý rast celkovej veľkosti fotovoltického trhu, zároveň s dosahovaním parity siete na ďalších miestach. Napokon sa spresňuje, že ako vo všetkých prípadoch prešetrovania na účely ochranu obchodu, pri posúdení situácie výrobného odvetvia Únie s cieľom ustanoviť, či utrpelo značnú ujmu z dôvodu subvencovaného dovozu, sa v kontexte analýzy záujmu Únie posúdil záujem výrobného odvetvia Únie na rovnakom základe ako v prípade ostatných hospodárskych subjektov vrátane neprepojených dovozcov. Takisto sa spresňuje, že prešetrovanie toho, či Únia utrpela alebo neutrpela značnú ujmu, sa riadi najmä článkom 8 ods. 4 základného nariadenia, v ktorom sa ustanovujú minimálne normy takéhoto prešetrovania. Záujem Únie sa analyzuje len vtedy, ak sa určila prítomnosť škodlivého subvencovania v súlade s normami stanovenými v článku 31 základného nariadenia. Na tomto základe sa skonštatovalo, že pravdepodobný negatívny vplyv opatrení na určitých dovozcov, najmä na tých, ktorí zabezpečujú dodávky len z ČĽR, neprevyšuje výhody opatrení pre výrobné odvetvie Únie ani strednodobé a dlhodobé výhody pre fotovoltický trh Únie, ktoré vyplynú zo spravodlivej hospodárskej súťaže.
(769)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni môže mať určitý negatívny vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku.
6.4. Záujem hospodárskych subjektov v dodávateľskej oblasti
(770)
Hospodárske subjekty v dodávateľskej oblasti pôsobia najmä v oblasti produkcie surovín a výroby a montáže výrobných zariadení na výrobu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Bolo doručených osem vyplnených dotazníkov od hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti. Vykonali sa dve overovacie návštevy, jedna u výrobcu surovín a jedna u výrobcu výrobných zariadení.
(771)
V období prešetrovania bol vo všeobecnosti podiel činnosti ôsmich spolupracujúcich hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti, súvisiacej s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, vzhľadom na ich celkovú činnosť odlišný, a len v prípade jednej spolupracujúcej spoločnosti predstavoval 100 % jej podnikania, kým v prípade ostatných hospodárskych subjektov bol v rozmedzí od 6 % do 80 %. Činnosť súvisiaca s príslušným výrobkom predstavovala v období prešetrovania v priemere približne 41 % celkovej činnosti spolupracujúcich hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti. Pokiaľ ide o pracovné miesta, osem spolupracujúcich hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti zamestnávalo v období prešetrovania približne 4 200 osôb. Ziskovosť sa v závislosti od segmentu a spoločnosti pohybovala v rozmedzí od vysokej po mierne zápornú. Pri prešetrovaní sa zistilo, že na hospodárske subjekty so zápornou ziskovosťou boli negatívne ovplyvnení zhoršujúcou sa situáciou výrobného odvetvia Únie, keďže niektorí zákazníci, ktorých stratili, boli výrobcovia z Únie vyrábajúci výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, a znížením spotreby. Po vylúčení doštičiek spomedzi výrobkov, ktorých sa nariadenie týka, by výrobcovia tohto výrobku z Únie mali profitovať z uloženia cla, keďže sa očakáva, že výroba článkov a modulov sa vo výrobnom odvetví Únie zvýši.
(772)
Predaj hospodárskych subjektov Únie z dodávateľskej oblasti smeroval do Únie, ČĽR a ostatných tretích krajín. Rozdelenie objemu predaja v období prešetrovania zodpovedalo v priemere približne 20 % predaja v Únii, takmer 50 % predaja do ČĽR a približne 30 % do ostatných tretích krajín.
(773)
Niektoré strany z dodávateľskej oblasti tvrdili, že uloženie vyrovnávacích opatrení bude mať negatívny vplyv na ich hospodársku činnosť, keďže ČĽR je ich hlavným vývozným trhom. Tvrdilo sa, že uložením cla sa vážne obmedzí dovoz príslušného výrobku z ČĽR do Únie a na základe toho ČĽR obmedzí dovoz polykryštalického kremíka a výrobných zariadení z Únie. V dôsledku toho by hospodárske subjekty z Únie z dodávateľskej oblasti údajne museli obmedziť svoju hospodársku činnosť a znížiť zamestnanosť.
(774)
Treba poznamenať, že cieľom uloženia cla nie je vylúčiť dovoz príslušného výrobku z Číny, ale obnoviť rovnaké podmienky. Čínsky dovoz by mal preto naďalej zásobovať trh Únie v určitom rozsahu, ale za spravodlivé ceny. Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti z Únie sú v celosvetovom meradle prítomné na rozličných vnútroštátnych trhoch, a preto nie sú výlučne závislé od vývozu do ČĽR. Preto je opodstatnené predpokladať, že hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti z Únie by pravdepodobne mohli na svetovom trhu s fotovoltickými výrobkami vyvážiť prípadné zníženie vývozu do ČĽR vývozom na ostatné trhy, v prípade ktorých sa v súlade s verejne dostupnými štúdiami trhu predpokladá rast. V každom prípade čínsky trh s fotovoltickými výrobkami už čelí značnej nadmernej výrobnej kapacite, a preto je sporné, či by výrobcovia strojových zariadení z Únie mohli v krátkodobom až dlhodobom horizonte predávať omnoho viac výrobných zariadení do ČĽR.
(775)
Zainteresované strany tvrdili, že väčšina vstupných prvkov hodnotového reťazca fotovoltického priemyslu pochádza z Únie a že táto výhodná situácia zanikne, ak sa uloží clo. V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií jedna strana poukázala na to, že opatrenia môžu v tomto prípade viesť k iným opatreniam, ktoré môže ČĽR uložiť na výrobky z Únie.
(776)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že aj napriek zavedeniu cla sa očakáva, že dovoz z Číny bude zásobovať trh Únie aj naďalej. Okrem toho rôzne verejne dostupné zdroje vo fotovoltickom priemysle, ako napr. Celosvetový výhľad fotovoltických trhov 2013 - 2017 vydaný združením EPIA, predpokladajú pravdepodobné zníženie dopytu v Únii, aj keď len v krátkodobom horizonte (v roku 2013 a 2014), a že spotreba v Únii sa znovu zvýši v nasledujúcich rokoch. Riešenie nekalých obchodných praktík okrem toho pravdepodobne pomôže zabezpečiť udržateľný rast na fotovoltickom trhu Únie v strednodobom a dlhodobom horizonte, z čoho by mali mať úžitok všetky hospodárske subjekty v Únii. Napokon pokiaľ ide o tvrdenie o možných odvetných opatreniach ČĽR v reakcii na opatrenia v tomto prípade, pripomína sa, že ČĽR ako akýkoľvek iný člen WTO môže využiť prešetrenia na ochranu obchodu len za opodstatnených okolností a tieto prešetrenia sa musia pridržiavať prísnych pravidiel WTO. Komisia monitoruje akékoľvek prešetrenia tohto typu s cieľom ubezpečiť sa o dodržiavaní pravidiel WTO. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(777)
Niektoré strany spochybnili tvrdenie, že zníženie vývozu hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti fotovoltického priemyslu z Únie do ČĽR by sa mohlo vyvážiť vývozom na ostatné trhy, pričom tvrdili, že clo spôsobí celosvetové zníženie dopytu po výrobku.
(778)
V tejto súvislosti treba najskôr poznamenať, že po zavedení cla sa neočakáva úplný zánik čínskeho dovozu. Z informácií zozbieraných počas prešetrovania nevyplynula žiadna súvislosť medzi vývojom dovozu z ČĽR na trh Únie a vývozom z ČĽR na ostatné trhy. Navyše podľa prognóz verejne dostupných zdrojov, ako napr. Celosvetový výhľad fotovoltických trhov 2013 - 2017 združenia EPIA, bude trh s fotovoltickými výrobkami v nasledujúcich rokoch rásť na celom svete. Pokiaľ ide o čínsky trh s fotovoltickými výrobkami, sú náznaky, že domáca spotreba v ČĽR sa značne zvýši (ako napr. uvádza združenie EPIA). Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa neočakáva výrazný pokles vývozu hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti z Únie do ČĽR v dôsledku uloženia opatrení.
(779)
Takisto treba poznamenať, že zníženie dopytu v Únii v rokoch 2013 a 2014 môže mať negatívny vplyv na hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti. Nemôže sa to však, aspoň z prevažnej časti, spájať s clom. Okrem toho, čo sa týka výrobcov strojových zariadení pre fotovoltický priemysel v EÚ, vzhľadom na významné voľné kapacity v ČĽR je nepravdepodobné, že by sa ich vývoz do ČLR mohol výrazne zvýšiť, a to ani v prípade, keby čínski výrobcovia zvýšili objem výroby. Z informácií získaných počas prešetrovania napokon vyplýva, že na výrobcov strojových zariadení môže mať takisto vplyv 12. čínsky päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel, v ktorom sa stanovuje, že 80 % strojového zariadenia na výrobu článkov musí do roku 2015 pochádzať z ČĽR. Pokiaľ sa táto zmena dosiahne v súlade s pravidlami WTO, môže sa tým ďalej obmedziť možnosť výrobcov strojového zariadenia z Únie konkurovať na čínskom trhu. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(780)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií čínska vláda tvrdila, že 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel ponúka iba určité všeobecné usmerňujúce zásady, ktoré nie sú záväzné, pretože sa neuvádzajú žiadne právomoci na ich uplatňovanie, a že preto by sa nemal považovať za náznak obmedzenej možnosti súťaže výrobcov strojového zariadenia z Únie na čínskom trhu. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že čínska vláda zaradila fotovoltický priemysel medzi strategické odvetvia 12. päťročného plánu a zároveň vydala osobitný plán pre solárny fotovoltický priemysel. V tomto pláne čínska vláda vyjadrila svoju podporu „vynikajúcim podnikom“ a „kľúčovým podnikom“, zaviazala sa „podporovať vykonávanie rôznych politík na podporu fotovoltiky“, a „formulovať celkovú prípravu podporných politík pre oblasti priemyslu, financií, daní …“. Okrem toho keďže plán obsahuje zásadné usmernenia, ktorými sa má čínsky priemysel riadiť v období piatich rokov, má zásadný vplyv na obchodné prostredie v rámci ČĽR aj v krajinách, s ktorými ČĽR obchoduje. Vzhľadom na uvedené skutočnosti jestvujú jednoznačné náznaky, že sloboda výberu čínskych výrobcov článkov a konkurenčný tlak výrobcov z Únie zameraných na výrobu strojového zariadenia, ktorí vyvážajú na čínsky trh, sú týmto plánom obmedzené. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(781)
Jeden spolupracujúci producent surovín spochybnil vyhliadku, že zníženie výroby na čínskom trhu sa vykompenzuje ostatnými trhmi, vzhľadom na značnú inštalovanú výrobnú kapacitu v ČĽR, ktorú nemožno jednoducho vybudovať inde. Toto tvrdenie sa zamieta, pretože nie sú žiadne informácie o údajnom znižovaní výroby na čínskom trhu.
(782)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila počet zamestnancov v dodávateľskom odvetví, ktorý sa uvádza v odôvodnení 236 dočasného antidumpingového nariadenia. Treba spresniť, že počet 4 200 zamestnancov sa vzťahuje len na spolupracujúce hospodárske subjekty z dodávateľského reťazca, ako sú výrobcovia strojových zariadení a dodávatelia polykryštalického kremíka, a to na základe ich vyplnených dotazníkov, čiže tento počet sa nevzťahuje na celé odvetvie.
(783)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k záveru, že vplyv vyrovnávacích opatrení na výrobcov strojových zariadení by nebol významný, kým vplyv na dodávateľov surovín môže byť z krátkodobého hľadiska negatívny vzhľadom na prípadné zníženie ich predaja do ČĽR.
6.5. Záujem hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti
(784)
Hospodárske subjekty z odbytovej oblasti pôsobia najmä v oblasti vývoja projektov, marketingu, komunikácie a montáže fotovoltických výrobkov. Doručených bolo trinásť vyplnených dotazníkov od hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti, a to sedem od hospodárskych subjektov, ktorých činnosť priamo súvisí s podobným výrobkom (konkrétne navrhovatelia projektov a montážne podniky), a šesť od poskytovateľov služieb vo fotovoltickom priemysle (logistika, doprava, vzťahy s verejnosťou atď.), ktorých činnosť priamo nesúvisí s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania. Jeden z týchto vyplnených dotazníkov doručil neprepojený dovozca, ktorého bolo možné kvalifikovať ako hospodársky subjekt z odbytovej oblasti, keďže jeho hlavnou náplňou činnosti je montáž (pozri odôvodnenie 25).
(785)
V odôvodnení 242 dočasného antidumpingového nariadenia sa usúdilo, že vo všeobecnosti činnosť hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (montážne podniky a navrhovatelia projektov) súvisiaca s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, sa v porovnaní s ich celkovou činnosťou líši. V období prešetrovania predstavovala v priemere 41 %. Ziskovosť spolupracujúcich hospodárskych subjektov v súvislosti s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, predstavovala v období prešetrovania v priemere približne 11 %. Pokiaľ ide o pracovné miesta, sedem spolupracujúcich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti zamestnávalo v období prešetrovania približne 550 osôb.
(786)
Viaceré strany spochybnili reprezentatívnosť údajov o obrate, ziskovosti a zamestnanosti hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti, ktoré Komisia odvodila z vyplnených dotazníkov siedmich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti. Združenie AFASE predložilo prieskum, do ktorého sa zapojili jeho členovia (montážne podniky), s cieľom preukázať, že pre väčšinu montážnych podnikov predstavuje obchod vo fotovoltickej oblasti hlavný zdroj príjmov. Združenie AFASE ďalej tvrdilo, že hospodárske subjekty z odbytovej oblasti, a najmä montážne podniky, by v protiklade so zisteniami uvedenými v odôvodnení 242 dočasného antidumpingového nariadenia získali len jednociferné ziskové rozpätie, ktoré neumožňuje tlmenie účinkov žiadneho cla.
(787)
Pokiaľ ide o reprezentatívnosť údajov použitých v dočasnom antidumpingovom nariadení, Komisia použila všetky údaje, ktoré poskytli dané hospodárske subjekty z odbytovej oblasti v osobitných vyplnených dotazníkoch, ako aj materiály, ktoré poskytlo združenie AFASE, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 737.
(788)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že obchod vo fotovoltickej oblasti predstavuje pre montážne podniky hlavný zdroj príjmov, podrobnejšia analýza doručených vyplnených dotazníkov od siedmich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (montážne podniky a navrhovatelia projektov) potvrdila, že činnosť, ktorá priamo súvisí s podobným výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, predstavuje v priemere približne 42 % z celkovej činnosti týchto hospodárskych subjektov a ziskovosť v priemere dosahovala 11 %. Ak sa však do úvahy zoberú ich činnosti (ktoré priamo nesúvisia s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania), ich celkový význam sa u troch zo siedmich hospodárskych subjektov značne zvyšuje. Výsledný príslušný pomer by sa v období prešetrovania pohyboval od 45 % do 100 %. U siedmich hospodárskych subjektov (montážne podniky a navrhovatelia projektov) ziskovosť činnosti v oblasti fotovoltiky vrátane činností, ktoré priamo nesúvisia s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, by v priemere dosahovala 9 %. Z hľadiska zamestnanosti by činnosti v oblasti fotovoltiky vrátane činností, ktoré priamo nesúvisia s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, v prípade siedmich hospodárskych subjektov v období prešetrovania predstavovali 660 pracovných miest na plný pracovný čas. Popri fotovoltických projektoch a montážach sa tieto hospodárske subjekty venovali aj montáži veterných elektrární a výrobe elektrického zariadenia.
(789)
Usúdilo sa, že akýkoľvek vplyv opatrení na hospodárske subjekty z odbytovej oblasti treba predovšetkým posúdiť so zreteľom na tú ich činnosť, ktorá sa priamo spája s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, a ktorá v období prešetrovania dosiahla ziskovosť v priemere 11 %. Aj keby sa však posudzovalo na základe ich celkovej činnosti vo fotovoltickej oblasti, ktorá priamo nesúvisí s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, závery sa veľmi nezmenia, pretože celkovo sa rôzne zohľadnené faktory, najmä ziskovosť a možnosť absorbovať časť účinkov cla, značne nemenia (ziskovosť sa zníži z priemerných 11 % na priemerných 9 %). V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií jedna strana, v ktorej priestoroch Komisia vykonala overovaciu návštevu, spochybnila reprezentatívnosť záveru o ziskovosti montážnych podnikov a navrhovateľov projektov, ktorá podľa jej názoru údajne vychádzala len z jednej transakcie. Toto tvrdenie sa zamietlo, keďže Komisia vypočítala ziskovosť hospodárskeho subjektu z odbytovej oblasti na základe všetkých údajov, ktoré poskytli hospodárske subjekty z odbytovej oblasti vo svojich vyplnených dotazníkoch.
(790)
V súvislosti s prieskumom, do ktorého združenie AFASE zapojilo svojich členov, sa v prvom rade poznamenáva, že všetky hospodárske subjekty mali možnosť zapojiť sa do prvej fázy prešetrovania a poslať vyplnený dotazník určený hospodárskym subjektom z odbytovej oblasti, v ktorom sa požadovali informácie potrebné na posúdenie vplyvu cla na tieto hospodárske subjekty. Po druhé, totožnosť montážnych podnikov zapojených do prieskumu nebola uvedená, čo znemožňuje overenie napr. vhodnosti a spoľahlivosti poskytnutých údajov. Po tretie, veľký počet otázok v tomto prieskume bol zameraný na schopnosť montážnych podnikov absorbovať možné clo, avšak chýbali v ňom informácie o zisku, ktorý dosiahli tieto montážne podniky v období prešetrovania, t. j. chýbal dôležitý prvok hodnotenia vplyvu opatrení. V dôsledku týchto skutočností nebolo možné z prieskumu vyvodiť žiadne zmysluplné závery.
(791)
Tvrdilo sa, že opatrenia nie sú v záujme Únie, keďže spôsobia zvýšenie cien modulov, a tak odradia koncových používateľov/spotrebiteľov od montáže. Hospodárske subjekty z odbytovej oblasti by teda mali omnoho menej objednávok a museli by obmedziť svoju činnosť. Toto posúdenie sa zakladalo na štúdii prípadných strát pracovných miest, ktorú vypracovala spoločnosť Prognos a ktorá bola predložená počas prešetrovania. V štúdii sa predpokladá, že ak sa uloží clo, prevažná väčšina pracovných miest na trhu s fotovoltickými výrobkami v Únii bude ohrozená. V štúdii sa používa odhad združenia EPIA, podľa ktorého celkový počet priamych pracovných miest existujúcich v roku 2011 na všetkých úrovniach trhu s fotovoltickými výrobkami v Únii, vrátane výrobcov z Únie, dovozcov, hospodárskych subjektov z dodávateľskej aj odbytovej oblasti, predstavoval 265 000. V štúdii spoločnosti Prognos sa na základe odhadu celkových priamych pracovných miest vo fotovoltickom priemysle z roku 2011 dospelo k záveru, že za tri roky sa v závislosti od úrovne ciel zruší až do 242 000 z 265 000 pracovných miest. Najväčšie straty pracovných miest by údajne nastali v odbytovej časti trhu, v rámci ktorého bolo podľa údajov spoločnosti Prognos v roku 2011 zamestnaných 220 000 osôb.
(792)
Pri prešetrovaní sa tento scenár nepotvrdil a poukázalo sa na skutočnosť, že v roku 2011, počas obdobia prešetrovania a v roku 2012 bol na trhu Únie s fotovoltickými zariadeniami omnoho nižší počet priamych pracovných miest.
(793)
Pri prešetrovaní vznikli pochybnosti týkajúce sa presnosti celkového počtu priamych pracovných miest odhadovaných združením EPIA. Najmä pri overovacej návšteve v priestoroch združenia EPIA sa zistilo, že informácie, výsledkom ktorých bol údaj o 265 000, boli nepresné a na ich základe nebolo možné dospieť k takému údaju. V skutočnosti z informácií získaných pri overovacej návšteve vyplýva, že hraničná chyba počtu priamych pracovných miest vo fotovoltickom priemysle, vypočítaných na rok 2011, by predstavovala až 20 %. Okrem toho tento odhad zahŕňa zamestnanosť v iných európskych krajinách, ktoré nepatria do Európskej únie, ako aj zamestnanosť súvisiacu s tenkovrstvovými fotovoltickými výrobkami, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.
(794)
Treba spresniť, že hraničná chyba 20 % z celkového počtu priamych pracovných miest vo fotovoltickom priemysle, ktorý odhadla európska fotovoltická asociácia, ktoré sa môže uplatniť na dodávateľskú alebo odbytovú časť, bola odhalená počas overovacej návštevy v priestoroch združenia EPIA. Preukazuje náročnosť určenia presných čísel o zamestnanosti v odbytovom sektore, keďže existuje len veľmi málo zdrojov údajov, ktoré si často protirečia.
(795)
Napriek týmto pochybnostiam, aj keby sa na analýzu vplyvu na opatrenia použil pôvodný odhad pracovných miest, je potrebné uviesť tieto pripomienky. Odhad sa týka pracovných miest v európskom fotovoltickom priemysle v roku 2011, ktoré boli uvedené do korelácie s veľmi veľkým počtom montáží fotovoltických zariadení v Únii v tom istom roku (približne 20 GW). Je opodstatnené sa domnievať, že vzhľadom na pokles objemu montáží, ktorý predstavoval 17,5 GW v období prešetrovania a 15 GW v roku 2012, sa zodpovedajúcim spôsobom znižoval najmä počet pracovných miest v odbytovej oblasti, keďže bol v priamom vzájomnom vzťahu s úrovňou montáží. Vo verejne dostupnej odbornej tlači sa v tejto súvislosti uvádzalo, že v Nemecku, ktoré je najväčším vnútroštátnym trhom, sa zamestnanosť vo fotovoltickom priemysle znížila v období rokov 2011 - 2012 zo 128 000 na 100 000, a to vrátane pracovných miest na strane výrobcov. Okrem toho pri prešetrovaní vznikli vážne pochybnosti, či tento údaj zahŕňal len pracovné miesta na plný úväzok určené výlučne pre fotovoltický priemysel. Vzhľadom na to sa pri prešetrovaní zistilo, že najmä na odbytovom trhu (montáže) predstavuje činnosť vo fotovoltickej oblasti vo všeobecnosti len časť rozsiahlejšej ekonomickej činnosti, pričom hlavnou ekonomickou činnosťou sú montáže vykurovacích alebo elektrických zariadení, inštalatérske práce atď.
(796)
Vzhľadom na tieto skutočnosti je pravdepodobné, že uloženie opatrení môže v Únii viesť k zvýšeniu cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a z krátkodobého hľadiska teda aj k prípadnému poklesu montáží fotovoltických zariadení. Pracovné miesta v tejto časti trhu by však mohli byť negatívne ovplyvnené len v obmedzenom rozsahu vzhľadom na nasledujúce skutočnosti. Po prvé, činnosti súvisiace s fotovoltickými zariadeniami predstavujú aspoň pre niektoré podniky vykonávajúce montáž len časť ich ekonomickej činnosti a sú takisto sezónne. V období zníženého dopytu po montážach fotovoltických zariadení by preto tieto podniky mali byť schopné vykonávať iné činnosti. Keďže ciele týkajúce sa obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti, schválené na úrovni Únie, sú pre členské štáty právne záväzné, treba predpokladať, že zníženie dopytu po montážach solárnych zariadení sa odrazí vo zvýšení dopytu po ostatných formách obnoviteľnej elektrickej energie a energetickej účinnosti. Mnohí zamestnanci v odbytovej oblasti pravdepodobne majú potrebnú kvalifikáciu, aby využili zvýšený dopyt v týchto susedných odvetviach. Po druhé vzhľadom na existujúce zisky v odbytovej časti trhu (pozri odôvodnenie 785) by mali byť podniky vykonávajúce montáž schopné absorbovať časť zvýšenej ceny, a tak obmedziť dosah na konečné ceny a na dopyt po montážach fotovoltických zariadení.
(797)
Z verejne dostupných prognóz týkajúcich sa dopytu po montážach fotovoltických zariadení vyplýva, že dopyt v roku 2013 sa bez ohľadu na uloženie ciel pravdepodobne zníži, pričom výkon ročných montáží bude v roku 2013 v rozpätí od 9,8 GW do 16,5 GW, čo by pravdepodobne malo v každom prípade negatívny vplyv na počet pracovných miest na odbytovom trhu.
(798)
Napokon treba poznamenať, že k tomuto zvýšeniu cien fotovoltických zariadení by v každom prípade pravdepodobne došlo, keďže sa zdá, že výroba v ČĽR zásobujúca trh Únie je vo veľkej miere stratová, a táto situácia je neudržateľná.
(799)
Pokiaľ ide o zánik pracovných miest, informácie zozbierané počas prešetrovania potvrdili, že v odbytovom sektore došlo v dôsledku zníženia dopytu po fotovoltických zariadeniach v Únii k zániku pracovných miest v miere asi 5 GW v období rokov 2011 až 2012. Tento zánik pracovných miest nemožno dávať do súvislosti s opatreniami, keďže odzrkadľuje vývoj trhu. V roku 2013 a 2014 sa okrem toho očakáva ďalší pokles dopytu, ktorý s veľkou pravdepodobnosťou spôsobí ďalší zánik pracovných miest vo fotovoltickom priemysle. Takýto vývoj dopytu predpovedali aj popredné výskumné strediská ešte pred začatím prešetrovania, a preto zánik pracovných miest nemožno pripisovať uloženiu opatrení.
(800)
Výrobné odvetvie Únie predložilo štúdiu, ktorú vypracovala konzultantská spoločnosť PriceWaterHouseCoopers (ďalej len „PWC“) o možnom vplyve opatrenia na pracovné miesta súvisiace s fotovoltickým priemyslom. Štúdia PWC odkazuje na štúdiu spoločnosti Prognos, v ktorej sa odhadoval zánik pracovných miest na trhu s fotovoltickými výrobkami v dôsledku uloženia opatrení, a ktorú predložilo združenie AFASE pred uložením antidumpingového cla (zmienená v odôvodnení 791). Štúdia PWC kritizovala štúdiu Prognos, pričom poukazovala na skutočnosť, že celkový počet zaniknutých pracovných miest, ktorý odhadovala spoločnosť Prognos, bol vyšší než celkový počet jestvujúcich pracovných miest vo fotovoltickom priemysle v Únii. V otázke dosahu cla na trh v Únii spoločnosť PWC dospela k opačnému záveru ako Prognos, pričom predpovedala čistý pozitívny vplyv na pracovné miesta v Únii a skonštatovala, že výhody prevyšujú možný negatívny dosah cla (napr. na dopyt).
(801)
Združenie AFASE tvrdilo, že Komisia nezverejnila zdroj hraničnej chyby 20 % v prípade priamych pracovných miest vo fotovoltickom priemysle, ktorú na rok 2011 vypočítalo združenie EPIA.
(802)
Táto hraničná chyba 20 %, ktorá sa môže uplatniť na dodávateľskú alebo odbytovú oblasť, bola zistená počas overovacej návštevy v priestoroch združenia EPIA. Dokazuje náročnosť posúdenia presných čísel o zamestnanosti v odbytovom sektore, keďže existuje len veľmi málo zdrojov údajov, ktoré si často protirečia.
(803)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií niektoré strany tvrdili, že v analýze Komisie sa nespomenul fakt, že clá ešte viac prispejú k strate pracovných miest, ktorá vyplynula z menšieho počtu fotovoltických zariadení po roku 2011. Tvrdilo sa, že tento úbytok pracovných miest, najmä v odbytovej oblasti, úzko súvisí so skutočnosťou, že fotovoltické montážne podniky závisia od solárnych zariadení. Združenie AFASE ďalej kritizovalo Komisiu za to, že dôkladne nezohľadnila prieskum, ktorý vykonalo medzi svojimi členmi, ani podobný prieskum, ktorý uskutočnilo UK Solar Trade Association (obchodné združenie v odvetví slnečnej energie v Spojenom kráľovstve).
(804)
Pokiaľ ide o údajné opomenutie Komisie v súvislosti s vplyvom cla na pracovné miesta, odkazuje sa na odôvodnenia 799 a 800, v ktorých sa riešia tvrdenia o vplyve opatrení na pracovné miesta vo fotovoltickom priemysle a v ktorých sa uznáva, že opatrenia môžu mať krátkodobý vplyv na pracovné miesta v odbytovej oblasti.
(805)
Pokiaľ ide o prieskumy, ktoré uskutočnili združenie AFASE a obchodné združenie v odvetví slnečnej energie v Spojenom kráľovstve, v odpovedi na konečné sprístupnenie informácií sa uviedla totožnosť spoločností zapojených do prieskumu. Prieskumy však aj naďalej mali nedostatky, pretože napríklad niektoré odpovede neboli úplné. Z analýzy prieskumu vyplynuli tieto zistenia. V súvislosti s prieskumom združenia AFASE sa v prvom rade poznamenáva, že väčšina z 50 montážnych podnikov, ktoré odpovedali na prieskum, uviedla, že pôsobia výlučne na fotovoltickom trhu. 15 z 50 montážnych podnikov uviedlo, že do určitej miery vykonávajú aj iné činnosti ako fotovoltické činnosti, ako napr. vykurovanie, montáž elektrických zariadení a veterné zariadenia. V prípade prieskumu v Spojenom kráľovstve 21 z 31 spoločností zo Spojeného kráľovstva, ktoré reagovali na prieskum, vykonávalo aj iné ako fotovoltické činnosti. Z týchto výsledkov vyplýva, že takmer u polovice navrhovateľov projektov a montážnych podnikov sa potvrdila správnosť zistenia uvedeného v odôvodnení 247 dočasného antidumpingového nariadenia o schopnosti vykonávať činnosti iné ako montáž elektrických a vykurovacích zariadení, inštalatérske práce a montáž iných ekologických zdrojov energie. Uznáva sa však, že táto schopnosť sa môže vyskytovať v menšom meradle, než sa predpokladalo v dočasnom antidumpingovom nariadení. Jej zmierňujúci vplyv na stratu pracovných miest môže byť preto menej významný, než sa pôvodne predpokladalo. Po druhé, niektoré hospodárske subjekty, ktoré sa zapojili do prieskumov združenia AFASE a obchodného združenia v odvetví slnečnej energie v Spojenom kráľovstve, používajú výrobky vyrobené v Únii a niektoré v nadväznosti na zavedenie opatrení rátajú s nákupom výrobkov s pôvodom v iných krajinách, ako je Čína, aby sa vyhli zvýšeniu cien.
Očakáva sa teda, že budú menej závislé od čínskeho dovozu a že opatrenia budú mať na ne menší vplyv, keďže majú prístup k výrobkom vyrobeným v Únii. Po tretie, odhad vplyvu opatrení na podniky všetkých hospodárskych subjektov zapojených do prieskumu neumožnil vyvodiť nesporné závery, keďže ich posúdenie bolo veľmi rôznorodé. Niektoré spoločnosti dokonca neboli schopné tento vplyv posúdiť. Po štvrté, aj odpovede na otázku o počte fotovoltických projektov, ktorým hrozí zrušenie v prípade uloženia cla, sa v prieskume Spojeného kráľovstva pohybovali od „nie veľa“ po „všetky projekty“. Niektoré hospodárske subjekty neboli schopné odhad vykonať. Napokon v obidvoch prieskumoch chýbala otázka o ziskovosti hospodárskych subjektov zapojených do prieskumu, ktorá je významná pri posúdení možnej absorpcie prípadných účinkov zvýšenia cien, ktoré vyplynú z uloženia cla, ak k takémuto zvýšeniu vôbec dôjde.
(806)
Viaceré strany tvrdili, že montážne podniky nemôžu jednoducho zmeniť svoju činnosť alebo prejsť na iné ekologické energetické zariadenia z dôvodu úplne odlišných používaných technológií a know-how. Preto ak by sa uložilo clo, tak by skrachovali. Po konečnom sprístupnení informácií jedna zainteresovaná strana zopakovala toto tvrdenie, pričom uvádzala, že montážne podniky investovali do špecializácie na fotovoltiku značné zdroje, napr. vo forme osobitnej odbornej prípravy, čo malo dokázať, že ich hlavným zameraním je fotovoltický priemysel a že by neboli schopné ľahko prejsť na iné činnosti.
(807)
Toto tvrdenie nebolo dostatočne podložené, pretože nebolo dokázané, aké konkrétne znalosti potrebuje nadobudnúť montážny podnik ani aké náročné a nákladné je ich nadobudnutie. Bez ohľadu na túto skutočnosť inštitúcie uznávajú, že montážne podniky vytvorili know-how, ktoré je špecifické pre montáž fotovoltických modulov. Toto know-how sa však vyvinulo relatívne nedávno a stavia na základných odborných znalostiach montážnych podnikov, ako sú inštalácie elektrických a vykurovacích zariadení, inštalatérske práce atď. Bolo tiež vyvinuté v reakcii na nekalé praktiky, konkrétne na masívny prílev subvencovaných výrobkov z ČLR. Nezávisle od špecializovaných zručností zamestnancov montážnych podnikov sa toto tvrdenie musí posúdiť paralelne s analýzou uvedenou v odôvodneniach 792 až 800, ktorá sa týka zamestnanosti v odbytovom sektore, ktorá môže krátkodobo pocítiť negatívny vplyv, ale ktorá vďaka udržateľnému obchodu povedie k zvýšeniu zamestnanosti montážnych podnikov v strednodobom meradle. Tento argument bol preto zamietnutý.
(808)
Viaceré strany spochybnili, že hospodárske subjekty z odbytovej oblasti budú schopné absorbovať možné zvýšenie cien čo i len sčasti. Toto tvrdenie nebolo dostatočne podložené, a preto nie je možné posúdiť, do akej miery je toto tvrdenie presné. Ziskovosť spolupracujúcich hospodárskych subjektov v odbytovej oblasti, ktorých činnosť priamo súvisela s príslušným výrobkom, sa odhadla v priemere na približne 11 %, čo umožňuje dotknutým hospodárskym subjektom absorbovať aspoň čiastočne určité zvýšenie cien, ak k nejakému dôjde. V tejto súvislosti sa pripomína, že všeobecný vývoj cien je klesajúci.
(809)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií niektoré strany opätovne tvrdili, že v dôsledku opatrení hrozí v Únii vážne riziko zníženia dopytu po solárnych výrobkoch, čo podľa týchto strán hovorí proti opatreniam. Jedna strana tvrdila, že slnečná energia má v súčasnosti veľkú cenovú elasticitu dopytu, a čo i len malé zvýšenie ceny solárnych výrobkov by spôsobilo vážne zníženie dopytu. Táto strana odhadla, že vyrovnávajúce clo v rozpätí 30 % môže ďalej znížiť dopyt o 8 GW, zatiaľ čo clo vo výške 50 % by znížilo dopyt o 10 GW. Združenie AFASE sa v tom istom duchu odvolalo na štúdiu, ktorú vypracoval analytik trhu a v ktorej sa takisto predpovedá zníženie dopytu do 2 GW v roku 2013 v dôsledku cla vo výške 50 %, teda oveľa miernejšie zníženie.
(810)
Strany síce počas prešetrovania predložili popri scenároch uvedených vyššie rôzne ďalšie scenáre zníženia, tieto však neobsahovali porovnateľné výsledky. Hoci nemožno vylúčiť, že clá by mohli spôsobiť zníženie dopytu po fotovoltických zariadeniach, je ťažké takýto vplyv kvantifikovať vzhľadom na rôzne prvky, ktoré ovplyvňujú atraktívnosť fotovoltických zariadení v Únii. Okrem toho aj keby došlo v krátkodobom meradle k takémuto zníženiu, strednodobé a dlhodobé výhody vyplývajúce zo spravodlivých obchodných podmienok by podľa očakávaní prevážili krátkodobý negatívny vplyv. Napokon aj samotné združenie AFASE uznalo, že posúdenie priamej súvislosti medzi dopytom a clami by bolo možné až po zavedení ciel. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(811)
Ako sa uvádza v odôvodnení 784, bolo doručených šesť vyplnených dotazníkov od poskytovateľov služieb vo fotovoltickom sektore (logistika, doprava, vzťahy s verejnosťou atď.), t. j. od hospodárskych subjektov, ktorých činnosť priamo nesúvisí s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania. Dospelo sa k záveru, že tieto vyplnené dotazníky poskytli obraz o relatívnom význame činnosti súvisiacej s fotovoltickými výrobkami v porovnaní s celkovou činnosťou dotknutých spolupracujúcich hospodárskych subjektov. Napriek určitým nedostatkom vo vyplnených dotazníkoch údaje v nich uvedené umožnili posúdiť, že činnosť týchto hospodárskych subjektov súvisiaca s fotovoltickými výrobkami je okrajová v porovnaní s ich celkovou činnosťou. Činnosť súvisiaca s fotovoltickými výrobkami predstavovala v priemere len približne 5 % z ich celkového obratu a približne 8 % z celkovej zamestnanosti. Ziskovosť bola v priemere asi 7 %. Treba však poznamenať, že údaje o ziskovosti neboli úplné, keďže nie všetky hospodárske subjekty tento údaj poskytli. Dospelo sa preto k záveru, že akýkoľvek možný vplyv opatrení na ekonomickú situáciu poskytovateľov služieb vo fotovoltickom sektore pravdepodobne nebude významný.
(812)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k záveru, že vplyv opatrení na hospodárske subjekty z odbytovej oblasti by bol v krátkodobom horizonte v obmedzenom rozsahu negatívny, a to vzhľadom na väčší pokles objemu montáží než v porovnávacom scenári bez cla, ktoré predpovedajú hlavné výskumné strediská, a v takej miere, v akej hospodárske subjekty z odbytovej oblasti nemôžu clo absorbovať. Napriek prípadnému zníženiu dopytu po montážach fotovoltických zariadení by podniky vykonávajúce montáž mali byť schopné vykonávať iné činnosti, ktoré súvisia buď s inými zdrojmi ekologickej energie, alebo s hlavnou ekonomickou činnosťou týchto podnikov, ako sa uvádza v predchádzajúcej časti. Dospelo sa k záveru, že akýkoľvek možný vplyv opatrení na ekonomickú situáciu poskytovateľov služieb vo fotovoltickom sektore pravdepodobne nebude vzhľadom na poskytnuté údaje významný.
6.6. Záujem koncových používateľov (spotrebiteľov)
(813)
Žiadne strany priamo zastupujúce záujmy koncových používateľov, ako sú združenia spotrebiteľov, nepredložili pripomienky. V tomto prípade sa odkazuje na dva druhy koncových používateľov: spotrebitelia (domácnosti) a ostatní koncoví používatelia (napr. inštitúcie, iní investori). Pri prešetrovaní sa zistilo, že spotrebitelia si objednali len približne štvrtinu existujúcich montáží fotovoltických zariadení v Únii (takzvané strešné, menšie montáže). Ostatné montáže (pozemné, priemyselné a obchodné montáže omnoho väčšieho rozsahu) si objednali ostatní koncoví používatelia.
(814)
Niektoré strany tvrdili, že ak sa uložia opatrenia, zvýšenie cien fotovoltických modulov bude mať na spotrebiteľov nepriaznivý dosah. Aj keď na základe uloženia cla možno očakávať určité zvýšenie cien fotovoltických modulov na trhu EÚ, je pravdepodobné, že spotrebitelia a ostatní koneční používatelia budú ovplyvnení len v obmedzenom rozsahu, keďže pri prešetrovaní sa zistilo, že cena modulu predstavuje maximálne 50 % celkových nákladov na montáž fotovoltických zariadení. Vzhľadom na ziskové rozpätie navrhovateľov projektov a montážnych podnikov je opodstatnené domnievať sa, že prípadné zvýšenie cien modulov pre spotrebiteľov sa môže aspoň čiastočne absorbovať, a tým zmierniť. Na základe dostupných dôkazov sa dospelo k záveru, že dodávateľský reťazec aspoň čiastočne absorbuje opatrenia na úrovni navrhovaného cla, ktoré tak nevyhnutne nespôsobia zvýšenie cien pre spotrebiteľov na maloobchodnej úrovni.
(815)
Ďalej sa poznamenáva, že ak by sa clá neuložili, pravdepodobný zánik výrobného odvetvia Únie by mohol viesť k tomu, že spotrebiteľom zostane v budúcnosti len jeden zdroj dodávok modulov. V rámci tohto scenára by mohli čínski vyvážajúci výrobcovia naďalej posilňovať svoje veľmi silné postavenie na trhu, a výsledkom by mohlo byť takisto zvýšenie cien v krátkodobom až strednodobom horizonte na úkor spotrebiteľov/koncových používateľov. Ako sa uvádza v predchádzajúcej časti, ceny by sa v každom prípade pravdepodobne zvýšili vzhľadom na skutočnosť, že výroba ČĽR je stratová.
(816)
Niektoré strany tvrdili, že clá zvýšia cenu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Následkom by bol pokles dopytu po fotovoltických montážach, ktoré by boli pre spotrebiteľov príliš drahé a pre iných investorov nedostatočne príťažlivé.
(817)
Ako sa už uviedlo v odôvodnení 752, aj keď sa môžu ceny dočasne zvýšiť v dôsledku uloženia opatrení, celkový vývoj cien je klesajúci, ako potvrdili viaceré verejné zdroje. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Síce je náročné presne kvantifikovať možné zvýšenie cien v dôsledku opatrení a následné možné obmedzenie dopytu, treba však pripomenúť niekoľko skutočností. Po prvé, výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, predstavuje až 50 % celkových nákladov na fotovoltické zariadenie, a preto môže byť clo aspoň sčasti absorbované. Po druhé, hospodárska súťaž výrobného odvetvia Únie s výrobcami z tretích krajín, ktorá sa na trhu Únie už vyskytuje, pravdepodobne udrží ceny na nízkej úrovni. Výrobné odvetvie Únie by malo byť zároveň schopné dosiahnuť lepšie finančné výsledky vďaka úsporám z rozsahu v dôsledku lepšieho využitia výrobných závodov a znížených výrobných nákladov. Po tretie, dopyt po fotovoltických zariadeniach je v korelácii nielen s úrovňou cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, ale aj s úrovňou výkupných cien. Pri súčasnej nízkej úrovni dopytu v porovnaní s úrovňou v roku 2011 a v období prešetrovania sa očakáva, že výkupné ceny by sa nemali znížiť tak rýchlo ako v posudzovanom období, čo umožní nepretržité investície do fotovoltických projektov. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(818)
V odpovedi na konečné sprístupnenie informácií jedna strana uvedený záver spochybnila. Tvrdila, že klesajúci cenový trend nebude možné po uložení opatrení zachovať. Táto strana pripomenula, že opatrenia predstavujú veľmi značný nárast nákladov, ktoré nemožno plnohodnotne vykompenzovať znížením nákladov a/alebo dovozom z tretích krajín. Ďalej sa opätovne tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie nebude schopné uskutočňovať nové investície do tovární a strojového vybavenia a hospodárske subjekty z odbytovej oblasti môžu absorbovať len malú časť, ak ich zisk predstavuje 11 %. Napokon neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že zvýšenie cien by mohli vykompenzovať výkupné ceny.
(819)
Pripomína sa, že v protiklade s týmto tvrdením sa neočakáva, že zvýšenie cien spôsobené opatreniami bude možné úplne vykompenzovať, ale skôr že prechodné zvýšenie cien po zavedení opatrení je možné (pozri odôvodnenie 247 dočasného antidumpingového nariadenia). Toto zvýšenie cien môžu vskutku vyplývať z rozdielu v úrovni cien medzi čínskymi subvencovanými cenami a nečínskymi výrobkami. Informácie zozbierané pri prešetrovaní však umožňujú tvrdiť, že prípadné zvýšenie cien môžu čiastočne absorbovať viaceré faktory vzhľadom na zisk odbytového sektora v priemere na úrovni 11 %. Napokon v súvislosti s tvrdením, že neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že zvýšenie cien by mohli vykompenzovať výkupné ceny, je opodstatnené predpokladať, že výkupné ceny sa časom upravia v súlade s vývojom cien projektov.
(820)
Jedna strana tvrdila, že od marca 2013 sa ceny modulov v Únii zvýšili o 20 % a že od roku 2013 je vážny nedostatok zásob. Toto tvrdenie nebolo podložené a práve naopak, verejne dostupné zdroje potvrdzujú relatívnu cenovú stabilitu v druhom štvrťroku 2013. Keby aj tieto informácie boli správne, odzrkadľovali by iba skutočnosť, že v nadväznosti na registráciu dovozu sa riziko možného vyrovnávacieho cla započítalo do ceny. Tvrdenie sa preto odmietlo.
(821)
Iná strana tvrdila, že fotovoltické projekty by nevytvárali návratnosť pre investora, ak sa pokles výkupných cien neprepojí s poklesom nákladov na projekt vrátane cien modulov, keďže predstavujú významnú časť nákladov na daný projekt. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že clá spochybnia rentabilnosť mnohých fotovoltických projektov, keďže zvýšia cenu.
(822)
Ako sa uvádza v odôvodnení 752, celkový vývoj cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa javí ako klesajúci. Okrem toho sa zmenšuje význam výkupných cien vo vzťahu k trhu, keďže vo viacerých regiónoch sa pravdepodobne dosiahla parita siete. Na základe týchto skutočností sa zamieta tvrdenie, že cena fotovoltických modulov by mohla mať negatívny vplyv na fotovoltické projekty, vrátane otázky ich rentabilnosti.
(823)
Jedna zainteresovaná strana predložila interný model, aby dokázala, že ak sa clo uplatní, rentabilnosť mnohých fotovoltických projektov bude ohrozená.
(824)
Na základe tohto modelu nebolo možné dostatočne kvantifikovať, do akej miery by sa mohla znížiť príťažlivosť investícií do fotovoltických zariadení (napr. návratnosť investícií) v prípade zvýšenia cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. No predpoklad, že akékoľvek clo by sa úplne presunulo na konečných používateľov alebo spotrebiteľov, použitý v uvedenom modeli, je nepravdepodobný vzhľadom na jestvujúce ziskové rozpätia hospodárskych subjektov v odbytovej oblasti. Investičné rozhodnutie sa okrem toho nezakladá len na cene modulov, ale závisí aj od mnohých ďalších faktorov, vrátane okrem iného existencie všeobecne priaznivého rámca pre fotovoltické zariadenia v danej krajine, úrovne podpory či cien elektrickej energie (v prípade parity siete). Tvrdenie sa preto odmietlo.
(825)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení by malo z celkového hľadiska obmedzený dosah na spotrebiteľov koncových používateľov. A to nezávisle od úlohy národných schém podpory pri stimulovaní dopytu po fotovoltických výrobkoch. Ak by sa národné schémy podpory prispôsobili vyšším cenám solárnych panelov (prostredníctvom vyšších výkupných cien), vplyv na spotrebiteľov môže byť nulový.
6.7. Ďalšie tvrdenia
(826)
Niektoré strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nie je schopné dodávať na trh Únie požadované množstvá, a preto v prípade uloženia vyrovnávacích ciel existuje vážne riziko nedostatku v Únii, výsledkom ktorého môže byť ďalšie zvýšenie cien príslušného výrobku.
(827)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že toto tvrdenie nie je opodstatnené. Výrobné odvetvie Únie od roku 2009 nevyužíva svoju výrobnú kapacitu dostatočne. V období prešetrovania bola miera využitia výrobnej kapacity v prípade modulov 41 % s ďalšou voľnou kapacitou približne 5,7 GW; miera využitia výrobnej kapacity Únie v prípade článkov bola 63 % s ďalšou voľnou kapacitou približne 1,2 GW. Výrobné odvetvie Únie by teda mohlo vďaka voľnej kapacite v krátkodobom horizonte súťažiť o ďalšiu časť trhu. Takisto sa možno opodstatnene domnievať, že výrobné odvetvie Únie v strednodobom horizonte rozšíri svoju výrobnú kapacitu, aby mohlo dosiahnuť viac úspor z rozsahu a umožniť ďalšie zníženie cien. Okrem toho vo svete existujú takisto ďalšie dodávateľské zdroje, ktoré sú prítomné na trhu Únie a ktoré v prípade zníženia dovozu čínskych výrobkov budú schopné súťažiť na trhu Únie. Pri prešetrovaní sa zistilo, že existujúca voľná kapacita inej ako čínskej výroby mimo Únie v období prešetrovania predstavovala v prípade modulov 5,6 GW a v prípade článkov 6 GW. Preto sa dospelo k záveru, že celková voľná kapacita výrobcov z Únie a tretích výrobcov z krajín mimo Únie je dostatočná, aby v krátkodobom horizonte doplnila prípadné zníženie čínskeho dovozu vzhľadom na dopyt po montážach fotovoltických zariadení v EÚ, ako uvádzajú všetky hlavné výskumné centrá, ako napríklad združenie EPIA, vo svojich prognózach na rok 2013 (v rozpätí 9,8 GW - 16,5 GW) a 2014 (9 GW - 17,1 GW).
(828)
Aj keby bol odhad o výrobnej kapacite Únie konzervatívnejší (pozri odôvodnenie 545), spoločná voľná kapacita Únie a tretích krajín by bola dostatočná na doplnenie možného krátkodobého poklesu čínskeho dovozu. Takisto sa možno opodstatnene domnievať, že výrobné odvetvie Únie v strednodobom horizonte rozšíri svoju výrobnú kapacitu, aby mohlo dosiahnuť viac úspor z rozsahu a umožniť tak ďalšie zníženie cien. Tento argument sa preto zamietol.
(829)
Niektoré strany takisto tvrdili, že uložením ciel na príslušný výrobok sa naruší vývoj fotovoltického trhu v Európe a v dôsledku toho sa nedosiahnu ciele stratégie Európa 2020 týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie a zníženia emisií skleníkových plynov v EÚ.
(830)
Treba predovšetkým uviesť, že ciele stratégie Európa 2020 nezávisia výlučne od slnečnej energie. Rovnaký význam majú ostatné ekologické zdroje energie, ako sú: veterná energia, energia z biomasy, vodná energia atď. Keďže slnečnej energii sa v rámci cieľov na rok 2020 nepripísal žiadny konkrétny percentuálny podiel, neočakáva sa, že na základe mierneho zníženia počtu montáží fotovoltických zariadení sa celkové náklady na stratégiu Európa 2020 zvýšia. Okrem toho cena solárnych panelov je len jedným z mnohých faktorov, ktoré sú dôležité pre rozvoj fotovoltického priemyslu v Únii. Rovnako dôležité sú: priaznivý právny a finančný rámec na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, lepší prístup k financovaniu projektov obnoviteľnej energie a investícií do výskumu a vývoja. Pokiaľ ide o financovanie investícií do slnečnej energie, uložením ciel sa celkovo zlepší situácia výrobného odvetvia Únie a fotovoltického priemyslu. V dôsledku toho sa takisto zlepší prístup výrobného odvetvia Únie, ako aj investorov vo fotovoltickom priemysle ku kapitálu. Napokon sa pripomína, že cieľom uloženia cla nie je vylúčiť čínsky dovoz, ale obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž. Ak by sa cena príslušného výrobku zvýšila, na základe dôkazov o zisku dosiahnutom na odbytovom trhu sa možno domnievať, že zvýšenie cien čiastočne absorbujú hospodárske subjekty na odbytovom trhu. Cena modulov pre koncových používateľov/spotrebiteľov by sa preto nemala výrazne zvýšiť a dopyt po montáži solárnych zariadení by sa mohol zachovať v predpokladanom rozsahu.
(831)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení z celkového hľadiska by nemalo mať na ostatné politiky EÚ významný nepriaznivý vplyv.
6.8. Záver ohľadne záujmu Únie
(832)
Celkový pozitívny vplyv na výrobné odvetvie Únie prevažuje nad pravdepodobným negatívnym vplyvom na ostatné hospodárske subjekty na fotovoltickom trhu vrátane koncových používateľov (spotrebiteľov).
(833)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu konečných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
7. KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(834)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(835)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby sa prekročili zistené subvenčné rozpätia.
(836)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu škodlivého subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by toto výrobné odvetvie v primeranej miere získalo za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. z predaja podobného výrobku v Únii za neprítomnosti subvencovaného dovozu. V súlade s jurisdikciou Všeobecného súdu je takým ziskom zisk dosiahnutý na začiatku posudzovaného obdobia, t. j. pred zvýšením subvencovaného dovozu. Cieľový zisk sa preto stanovil na 8 % na základe váženého priemeru zisku, ktorý dosiahlo výrobné odvetvie EÚ v roku 2009 a 2010 v prípade modulov a článkov, keď bolo ziskové.
(837)
Po konečnom sprístupnení informácií výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že ako úroveň ziskovosti, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo opodstatnenie dosiahnuť v neprítomnosti subvencovaného dovozu, by sa mala použiť ziskovosť za rok 2010 namiesto rozpätia priemerného zisku za roky 2009 a 2010. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že ziskovosť v roku 2009 bola nedostatočná a okolnosti v obidvoch rokoch boli očividne odlišné, najmä čo sa týka vývoja spotreby v roku 2010, ktorý zmiernil vplyv subvencovania v danom roku. V tejto súvislosti treba poznamenať, že pri určovaní úrovne odstránenia ujmy nie je podstatné, či rozpätie priemerného zisku, ktorý dosiahlo výrobné odvetvie Únie, bolo „dostatočné“. Úroveň odstránenia ujmy by sa mala zakladať na zisku, ktorý možno dosiahnuť, keď nedochádza k subvencovanému dovozu. Praxou prešetrujúcich orgánov je vychádzať z toho, že táto úroveň bola na začiatku posudzovaného obdobia dosiahnutá. Keďže v tomto prípade výrobné odvetvie Únie zaznamenalo straty v súvislosti s predajom článkom na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2009, táto metóda nebola vhodná a skonštatovalo sa, že spoľahlivejšie bude založiť určenie úrovne odstránenia ujmy na rozpätí priemerného zisku v prvom a druhom roku posudzovaného obdobia. V tejto súvislosti sa tiež usúdilo, že je nepodstatné, že okolnosti boli v týchto dvoch rokoch odlišné.
(838)
Ďalšia strana opätovne tvrdila, že v prípade modulov a článkov by sa mali stanoviť rôzne cieľové zisky, keďže ziskovosť týchto druhov výrobkov vykazovala v posudzovanom období rôzne trendy. Ukazovatele síce boli predložené osobitne za každý druh výrobku, avšak závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s jednotlivými ukazovateľmi, sa vzťahujú na výrobok, ktorý je predmetom vyšetrovania, ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články tvoria jediný výrobok, a preto boli subvenčné rozpätia a úroveň odstránenia ujmy stanovené na tomto základe.
(839)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 8 % k výrobným nákladom, ktoré v období prešetrovania mali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(840)
Potom sa určilo nevyhnutné zvýšenie ceny na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, stanovenej v súvislosti s výpočtami cenového podhodnotenia a riadne upravenej o dovozné náklady a clá, s váženou priemernou cenou podobného výrobku predávaného výrobcami z Únie zaradenými do vzorky na trhu Únie nespôsobujúcou ujmu. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálny podiel váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(841)
Jedna strana tvrdila, že predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zameriaval na trh vyššej kategórie, ako je rezidenčný/malý komerčný sektor, ktorý pritiahol vyššie výkupné ceny, a navrhovala, aby sa predajné ceny výrobného odvetvia Únie upravili so zreteľom na túto skutočnosť. Treba poznamenať, že toto tvrdenie nie je pre výpočet rozpätia ujmy rozhodujúce, keďže sa pri prešetrovaní zistilo, že výrobcovia z Únie neboli ziskoví.
7.2. Konečné opatrenia
(842)
Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 15 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z ČĽR by sa malo zaviesť konečné vyrovnávacie clo na úrovni zisteného subvenčného rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala stanoviť zodpovedajúcim spôsobom na úrovni zistených subvenčných rozpätí.
(843)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo spolupracujúcim na prešetrovaní. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
(844)
V prípade čínskych spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.
(845)
Na základe uvedených skutočností sú sadzby ciel, ktoré sa budú ukladať, stanovené takto:
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
Wuxi Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co. Ltd.
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
46,3 %
4,9 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
41,8 %
6,3 %
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
48,2 %
3,5 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd;
5,0 %
56,5 %
5,0 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.;
11,5 %
58,2 %
11,5 %
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
58,2 %
11,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.;
de minimis (minimálna prahová hodnota)
64,9 %
0,0 %
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
80,1 %
4,6 %
Jinko Solar Co., Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
60,1 %
6,5 %
Spoločnosti uvedené v prílohe
6,4 %
51,1 %
6,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
11,5 %
80,1 %
11,5 %
(846)
Tieto konečné vyrovnávacie opatrenia sa stanovili vo forme valorických ciel.
(847)
Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu týchto spoločností, ktorá bola zistená počas prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných týmito spoločnosťami, čiže uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v článku 1, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby použiť nemôžu a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(848)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (103) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti s uvedenou zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(849)
V snahe zabezpečiť riadne uplatňovanie vyrovnávajúceho cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
(850)
Opatrenia sa ukladajú preto, aby umožnili výrobcom z Únie zotaviť sa škodlivého vplyvu subvencií. V prípade, že by sa vyskytla akákoľvek počiatočná nerovnováha medzi potenciálnymi výhodami pre výrobcov z Únie a nákladmi pre iné hospodárske subjekty v Únii, by táto nerovnováha mohla byť vyrovnaná zvýšením a/alebo opätovným začatím výroby v Únii. Zvažovaný scenár zvýšenej výroby v Únii však nemusí byť v súlade s vývojom trhu na tomto nestálom trhu. Spotreba modulov v Únii sa v rokoch 2009 až 2011 zvýšila o 264 %, avšak počas 6 mesiacov medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania sa znížila o 43 percentuálnych bodov. Táto volatilita je ešte pozoruhodnejšia, ak skúmame obdobie rokov 2006 - 2011, keď spotreba modulov v Únii len za päť rokov vzrástla z menej než 1 GW na takmer 20 GW, inými slovami zvýšila sa o približne 2 000 %. Očakáva sa, že táto volatilita bude pokračovať a z predpovedí, ktoré zverejnili obchodné združenia, vyplývajú rozdiely vo výške 100 % a viac medzi rôznymi scenármi, a to dokonca aj na strednodobé obdobie rokov 2014 - 2015.
(851)
Z týchto dôvodov sa považuje za primerané za takýchto výnimočných okolností obmedziť platnosť opatrení len na obdobie dvoch rokov.
(852)
Toto obdobie by malo postačovať na to, aby výrobcovia z Únie zvýšili a/alebo opätovne začali výrobu a aby sa zároveň významne neohrozila situácia iných hospodárskych subjektov v Únii. Obdobie dvoch rokov sa považuje za najvhodnejšie na vykonanie analýzy o tom, či uloženie opatrení malo skutočne vplyv na zvýšenie výroby v Únii, a či sa tak podarilo vyvážiť negatívny vplyv na iné hospodárske subjekty v Únii.
(853)
Po konečnom sprístupnení informácií jeden výrobca z Únie vzniesol argument, že obmedzené obdobie 2 rokov je príliš krátke na to, aby umožnilo zotaviť sa z utrpenej ujmy. Ďalej sa tvrdilo, že obdobie 2 rokov by neumožnilo výrobcom z Únie vypracovať obchodné plány na súčasný a nasledujúci rozpočtový rok. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že trvanie opatrení do decembra 2015 by malo byť dostatočné na to, aby výrobcovia z Únie mohli predložiť svoje obchodné plány do roku 2015.
(854)
Výrobca z Únie navyše nespochybnil dôvody obmedzenia obdobia na dva roky, t. j. predovšetkým volatilitu trhu. Výrobca dokonca výslovne privítal preskúmanie v prípade, ak bude treba opatrenia zmeniť z dôvodu zmien na trhu. Keďže pravdepodobnosť zmien trhových podmienok v období dvoch rokov je na tomto volatilnom trhu skutočne vysoká, považuje sa za vhodné hneď na začiatku obmedziť opatrenia na dva roky.
(855)
Po konečnom sprístupnení informácií navrhovateľ tvrdil, že dva roky nie sú dostatočné na investovanie do výroby, pričom sa odvolal na odôvodnenie 852. Avšak vzhľadom na významnú voľnú kapacitu výrobného odvetvia Únie možno zvýšenie výroby dosiahnuť prostredníctvom lepšieho využitia jestvujúcich výrobných kapacít, čo by malo byť uskutočniteľné bez výrazných dodatočných investícií.
(856)
Navrhovateľ ďalej tvrdil, že uloženie konečných vyrovnávacích ciel na obdobie dvoch rokov je nedostatočné na to, aby sa výrobné odvetvie Únie mohlo zotaviť z škodlivého vplyvu subvencovania v minulosti. Avšak uloženie vyrovnávacích ciel sa nemôže sústreďovať len na záujmy samotného výrobného odvetvia Únie, ale musí vyvážiť možné výhody pre výrobcov z Únie s nákladmi pre ostatné hospodárske subjekty v Únii. Na tomto základe sa rozhodnutie obmedziť opatrenia na dva roky zachováva.
(857)
Všetky strany boli informované o hlavných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR (ďalej len „konečné sprístupnenie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.
(858)
Písomné a ústne pripomienky zainteresovanými stranami boli zvážené a vo vhodných prípadoch zohľadnené.
7.3. Registrácia a spätná účinnosť
(859)
Ako sa uvádza v odôvodnení 7, Komisia prijala 1. marca 2013 nariadenie (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, a to od 6. marca 2013.
(860)
Dňom 6. júna 2013 sa prostredníctvom dočasného antidumpingového nariadenia ukončila povinnosť registrácie dovozu na účely ochrany proti dumpingovému dovozu. Pokiaľ ide o súčasné antisubvenčné prešetrovanie a vzhľadom na uvedené zistenia by sa registrácia dovozu na účely antisubvenčného prešetrovania v súlade s článkom 24 ods. 5 základného nariadenia mala zastaviť.
(861)
Pokiaľ ide o prípadné spätné uplatňovanie vyrovnávacích opatrení, musia sa posúdiť kritériá stanovené v článku 16 ods. 4 základného nariadenia. Podľa tohto článku možno konečné vyrovnávacie clo uložiť na výrobky, ktoré boli uvedené do obehu s cieľom spotreby nanajvýš 90 dní pred dňom nadobudnutia účinnosti dočasných opatrení, ale nie pred začatím prešetrovania.
(862)
V tomto prípade neboli uplatnené žiadne dočasné vyrovnávacie opatrenia. Preto sa rozhodlo, že konečné vyrovnávacie clo sa neukladá spätne.
8. FORMA OPATRENÍ
(863)
Po prijatí predbežných antidumpingových opatrení v súbežnom antidumpingovom prešetrovaní (104) skupina spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vrátane ich prepojených spoločností v ČĽR a v Európskej únii a spoločne s Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (ďalej len „CCCME“) ponúkla spoločný cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia (105). Ponúknutý záväzok podporili aj čínske orgány. Komisia preskúmala ponuku a rozhodnutím Komisie 2013/423/EÚ (106) tento ponúknutý záväzok prijala.
(864)
Po prijatí rozhodnutia 2013/423/EÚ podali vyvážajúci výrobcovia spolu s CCCME oznámenie o zmene ich pôvodnej ponuky. Požiadali o revíziu ponuky tak, aby sa vzalo do úvahy vylúčenie doštičiek z vymedzenia produktu, ako sa uvádza v odôvodneniach 46 a 99. Niekoľko ďalších vývozcov navyše požiadalo v lehote stanovenej v článku 8 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia o pripojenie k záväzku.
(865)
Tá istá skupina vyvážajúcich výrobcov, spoločne s CCCME, požiadala v lehote stanovenej v článku 13 ods. 2 základného nariadenia (107), aby Komisia prijala podmienky daného záväzku na odstránenie škodlivého vplyvu aj v prípade subvencovaného dovozu. Vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ Komisia túto ponuku prijala s ohľadom na konečné clo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (hrúbka článkov neprekračuje 400 mikrometrov), v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V GATT.
Z vymedzenia pojmu príslušný výrobok sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory,
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky,
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka,
-
moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom neprekračujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:
Spoločnosť
Sadzba cla
Doplnkový kód TARIC
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sunshine Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
4,9 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
B797
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
B791
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd.
5,0 %
B794
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.;
11,5 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
11,5 %
B927
Delsolar (Wujiang) Ltd
0 %
B792
Renesola Jiangsu Ltd
Renesola Zhejiang Ltd
4,6 %
B921
Jinko Solar Co., Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
B845
Spoločnosti uvedené v prílohe
6,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
11,5 %
B999 (108)
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Dovoz prihlásený na prepustenie do voľného obehu pri výrobkoch spadajúcich v súčasnosti pod číselný znak KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) fakturovaný spoločnosťami, od ktorých Komisia prijala záväzky a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, sa oslobodzuje od antisubvenčného cla uloženého podľa článku 1 pod podmienkou, že:
a)
spoločnosť uvedená v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ vyrobila, prepravila a fakturovala vyššie uvedené výrobky priamo alebo prostredníctvom svojej prepojenej spoločnosti, takisto uvedenej v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, či už svojim prepojeným spoločnostiam v Únii konajúcim ako dovozca, ktorý deklaruje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii, alebo prvému nezávislému zákazníkovi konajúcemu ako dovozca, ktorý deklaruje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii;
b)
tento dovoz je sprevádzaný faktúrou súvisiacou so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe 2 k tomuto nariadeniu;
c)
tento dovoz je sprevádzaný osvedčením o vývozných záväzkoch podľa prílohy 3 k tomuto nariadeniu; a
d)
tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.
2. Colný dlh vzniká prijatím vyhlásenia o prepustení do voľného obehu:
a)
ak sa v súvislosti s dovozom uvedeným v odseku 1 stanoví, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie je splnených; alebo
b)
keď Komisia zruší prijatie záväzku podľa článku 13 ods. 9 nariadenia (ES) č. 597/2009 nariadením alebo rozhodnutím, ktoré odkazuje na príslušné transakcie, a vyhlási príslušné faktúry súvisiace so záväzkom za neplatné.
Článok 3
Spoločnosti, ktorých záväzky Komisia prijala a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ a ktoré podliehajú určitým podmienkam v nej stanoveným, vystavia faktúru aj za transakcie, ktoré nie sú oslobodené od antisubvenčného cla. Táto faktúra je obchodnou faktúrou obsahujúcou minimálne prvky, ktoré sú stanovené v prílohe 4 k tomuto nariadeniu.
Článok 4
Registrácia dovozu vyplývajúca z nariadenia (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, sa zastavuje.
Článok 5
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Platí do 7. decembra 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. decembra 2013.