РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1195/2014
z 29. októbra 2014,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 12,
po porade s členskými štátmi,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Dňa 15. februára 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (ďalej len „príslušná krajina“) na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). Korigendum k oznámeniu o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 4. septembra 2014 (3).
(2)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o subvencovaní niektorých pstruhov dúhových a o značnej spôsobenej ujme, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
V súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila pred začatím konania vláde Turecka (ďalej len „VT“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku údajne spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala VT na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.
(4)
VT súhlasila s konzultáciami, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Po skončení konzultácií zaslala VT svoje pripomienky. Komisia vzala pripomienky na vedomie.
2. Paralelné antidumpingové konanie
(5)
Dňa 15. februára 2014 Komisia takisto oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) začatie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku do Únie.
(6)
Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne prebiehajúceho antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch prešetrovaniach.
3. Zainteresované strany
(7)
Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, používateľov, dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Turecku a turecké orgány, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.
(8)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie zo strany Komisie a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
4. Výber vzorky
(9)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by v súlade s článkom 27 základného nariadenia mohla vybrať vzorku zainteresovaných strán, najmä výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Turecku.
4.1. Výber vzorky výrobcov z Únie
(10)
Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už uskutočnila predbežný výber vzorky výrobcov z Únie. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené a zahŕňa viac ako 700 malých a stredných podnikov (MSP), Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie a dostatočnú zastúpenosť rôznych stupňov a druhov výroby (produkcia živých, čerstvých, mrazených, filetovaných a údených pstruhov). Táto vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa údajov uvedených v podnete viac ako 12 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka bola preto potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.
4.2. Výber vzorky dovozcov
(11)
Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(12)
Traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný.
4.3. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky
(13)
Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Tureckej republiky pri Európskej únie, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.
(14)
Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Celkový deklarovaný objem vývozu niektorých druhov pstruhov dúhových do Únie počas roku 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavuje celý vývoz z Turecka do Únie.
(15)
V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie. Skupiny spoločností zaradené do vzorky predstavujú takmer 64 % deklarovaného vývozného predaja do Únie, pričom sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch.
(16)
V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s tureckými orgánmi. Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že výlučne vyrába, spracúva a predáva pstruhov (to znamená, že nemá žiadne iné činnosti) a túto činnosť vykonáva od roku 1971, v dôsledku čoho je prvým výrobcom príslušného výrobku v Turecku. Spoločnosť ďalej tvrdila, že má podstatný predajný podiel na domácom trhu a že je najväčším výrobcom v regióne Marmara.
(17)
Komisia pripomína, že v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia bol výber spoločností zaradených do vzorky vykonaný na základe najväčšieho objemu, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. Keďže navrhovaná vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie, táto vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o situáciu tureckého výrobného odvetvia. Okrem toho spoločnosti zaradené do vzorky sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch (z troch zastúpených), čo sa považuje za dostatočné na účely prešetrovania. Preto sa Komisia naďalej domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedajú najväčším reprezentatívnym objemom dovozu, ktoré bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období.
5. Individuálna kontrola
(18)
Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. V tejto fáze prešetrovania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálnu kontrolu. Komisia rozhodne o tom, či sa umožnia individuálne kontroly, v konečnej fáze prešetrovania.
6. Odpovede na dotazník
(19)
Komisia zaslala dotazníky VT, všetkým spoločnostiam z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom a skupinám vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradeným do vzorky.
(20)
Tri spoločnosti v rámci skupiny tureckých vyvážajúcich výrobcov požiadali o výnimku z povinnosti poskytnúť odpoveď na dotazník. Jedna z týchto spoločností tvrdila, že pôsobí najmä v oblasti výroby morony a pagela a vyrába len malý objem príslušného výrobku. Jedna spoločnosť prevádzkuje malý supermarket a príslušný výrobok sa jej týka len okrajovo a jedna spoločnosť bola prepojeným dovozcom, ktorá počas obdobia prešetrovania nepredávala príslušný výrobok vo významnom množstve. Komisia sa rozhodla oslobodiť spoločnosť prevádzkujúcu malý supermarket od povinnosti vyplniť dotazník. Trvala však na svojom stanovisku, že spoločnosť pôsobiaca najmä v oblasti výroby morony a pagela, ako aj prepojený dovozca majú povinnosť vyplniť dotazník, keďže objem výroby (v prípade vyvážajúceho výrobcu) alebo obchodu (v prípade prepojeného dovozcu) boli významné.
(21)
Komisii boli doručené odpovede od VT a všetkých ostatných skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, ako aj spoločností, ktoré požiadali o individuálnu kontrolu.
7. Overovacie návštevy
(22)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa podľa článku 26 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francúzsko
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poľsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španielsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Taliansko
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španielsko
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Turecku
-
Skupina prepojených spoločností „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Skupina prepojených spoločností „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Skupina prepojených spoločností „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
Turecká vláda:
-
Ministerstvo hospodárstva, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, Ankara, Turecko
d)
Dovozcovia v Únii prepojení s tureckými vývozcami:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
Výrobca z Únie (spracovateľ) prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Turecku (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Poland („TPL“)
8. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(23)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):
-
živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
s pôvodom v Turecku, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(25)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 1, vymedzenie príslušného výrobku bolo predmetom korigenda. Oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku.
2. Podobný výrobok
(26)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný v Turecku a predávaný na tureckom domácom trhu a/alebo vyvážaný do Únie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako aj základné využitie.
(27)
Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(28)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že údené pstruhy dúhové by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Podľa týchto strán existovali v porovnaní s neúdenými pstruhmi rozdiely vo výrobnom procese, ako aj rozdiely vo fyzikálnych, technických a chemických vlastnostiach. Okrem toho turecké orgány tvrdili, že štruktúra nákladov výrobcov údeného filé sa značne líši od štruktúry nákladov iných výrobcov, z čoho by vyplývalo, že údené a neúdené výrobky nie sú rovnakým výrobkom. Tieto strany navyše poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa obdobných výrobkov (veľkého pstruha dúhového a lososa) uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6), v prípade ktorých neboli údené výrobky súčasťou vymedzenia príslušného výrobku. Strany sa odvolávali najmä na odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 (7), v ktorom sa uznalo, že proces údenia by zmenil základné vlastnosti daného výrobku. Preto by sa údený pstruh mal vylúčiť z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.
(29)
Prešetrovanie ukázalo, že rôzne úpravy - „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ - zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Všetky pstruhy majú rovnaké, pre ne charakteristické, vlastnosti (chemické, výživové alebo iné), ktoré sa spracovaním nestratili - spracovanie viedlo len k rôznym úpravám, ktoré predstavovali výlučne rôzne spôsoby uchovania rýb pred ich ďalším spracovaním, prípravou, varením alebo spotrebou. Komisia preto dospela k záveru, že konzerváciou údením sa podstatne nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokiaľ ide o rozličné výrobné procesy a rôzne nákladové štruktúry, strany nevysvetlili, ako by tieto skutočnosti mohli ovplyvniť záver, že údené a neúdené výrobky sú rovnakým výrobkom. V každom prípade platí, že len samotný prípadný rozdiel vo výrobných procesoch nemá dosah na vymedzenie výrobku. Navyše sa v tomto konkrétnom prípade výrobný proces a štruktúra nákladov údeného filé v skutočnosti výrazne nelíšili od výrobného procesu a nákladovej štruktúry iných úprav pstruhov. Hlavným nákladovým prvkom každej úpravy boli náklady na chov, ktoré v zásade pozostávajú z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja), nákladov na energie a nákladov na ikry alebo mladé ryby. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.
(31)
V predchádzajúcich prešetrovaniach, na ktoré odkazovali zainteresované strany, údené výrobky neboli na rozdiel od súčasného prešetrovania zahrnuté do podnetu, ktorý viedol k začatiu konania. Z tohto dôvodu neboli zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní a preto sa ani neprešetrovali. Odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 reagovalo na tvrdenie jednej zo zainteresovaných strán, aby boli mrazené celé ryby a filé vyňaté z konania. Prešetrovanie však nepreukázalo ani neviedlo ku konkrétnemu záveru, že údené výrobky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Keďže sa v rámci tohto prešetrovania zistilo, že všetky úpravy pstruha majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, mal by sa tento argument zamietnuť.
(32)
Z uvedených dôvodov bolo tvrdenie, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku, v tejto fáze zamietnuté.
C. SUBVENCIA
1. Úvod
(33)
Navrhovateľ tvrdil, že VT subvencuje svoje odvetvie akvakultúry. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o viacerých praktikách subvencovania obsiahnutých v právnych predpisoch, ako aj vo viacerých politických dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.
(34)
Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty poskytnuté v podnete, ako aj ďalšie dokumenty predložené VT a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas prešetrovania, a zistila, že zo všetkých týchto dokumentov vyplýva, že odvetvie akvakultúry v Tureckej republike je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.
(35)
Rozhodnutie tureckých orgánov subvencovať konkrétne odvetvie akvakultúry pochádza z roku 2003 a malo za následok, že sa za posledných desať rokov poskytli tureckým výrobcom a vývozcom veľké objemy verejných prostriedkov.
(36)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 4, v rámci konzultácií, ktoré medzi VT a Komisiou prebehli pred začatím konania, VT nespochybnila existenciu prešetrovaných schém.
2. Prešetrované schémy
(37)
Komisia zaslala dotazníky tureckej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu akvakultúry:
-
Štátna podpora investícií v odvetví akvakultúry
-
oslobodenie od cla
-
oslobodenie od DPH
-
daňová úľava
-
podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia - (odvody zamestnávateľov)
-
úrokové zvýhodnenie
-
prideľovanie pozemkov
-
podpora týkajúca sa dane z príjmov
-
podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia - (odvody zamestnancov)
-
Priame subvencie poskytované výrobcom pstruhov
-
priame subvencie poskytované chovateľom pstruhov
-
priame subvencie poskytované na ekologickú produkciu pstruhov
-
osobitná podpora pre výrobu mladých rýb
-
Subvencovanie úverov a poistenia pre výrobcov pstruhov
-
nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovala banka Ziraat Bankasi
-
nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovali poľnohospodárske úverové družstvá
-
poľnohospodársky poistný pool a podporné sadzby poistného
-
Subvencovanie poradenských služieb
-
Subvencovanie rybárskych plavidiel
-
nákup pohonných hmôt pre rybárske plavidlá (zvýhodnená spotrebná daň na pohonné hmoty pre rybárske plavidlá)
-
vyradenie rybárskych plavidiel
-
Iné subvencie a subvenčné programy
3. Štátna podpora investícií do akvakultúry
3.1. Úvod
(38)
VT zaviedla schému podpory pre podniky, ktoré investujú finančné prostriedky v určitých odvetviach a určitých regiónoch vrátane odvetvia akvakultúry. Účelom tejto schémy je:
-
zvýšiť výrobu a zamestnanosť,
-
podporiť veľké investície, ktoré prispievajú k medzinárodnej konkurencieschopnosti,
-
stimulovať priame zahraničné investície,
-
podporiť investície na ochranu životného prostredia, výskumu a vývoja v súlade s cieľmi uvedenými v rôznych tureckých rozvojových plánoch a ročných programoch, ktoré sú podrobnejšie opísané ďalej v texte.
3.2. Právny základ
(39)
Právnym základom pre štátnu podporu investícií v odvetví akvakultúry sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2012/3305 (uverejnená 19. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28328) o štátnej podpore investícií a komuniké č. 2012/1 (uverejnené 20. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28329) o vykonávaní vyhlášky o štátnej podpore investícií.
3.3. Zistenia z prešetrovania
(40)
Napriek skutočnosti, že právnym základom pre príslušnú schému podpory počas obdobia prešetrovania je turecká vyhláška č. 2012/3305, podobné ustanovenia existovali od roku 2006 a dokonca aj predtým. Táto skutočnosť je relevantná, pretože subvencie spojené s nákupom neobežného majetku, ako sú napr. investičné subvencie, sa môžu zahrnúť do obdobia prešetrovania, aj keď boli poskytnuté pred obdobím prešetrovania.
(41)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia rôznych štátnych schém podpory. Akvakultúrna výroba je v prílohe 2/A vyhlášky č. 2012/3305 výslovne uvedená medzi odvetviami, ktoré môžu využiť stimuly, akými sú napríklad oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), oslobodenie od cla, daňová úľava, príspevok na investície, podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnávateľov), prideľovanie pozemkov, podpora úrokovej sadzby, podpora týkajúca sa dane z príjmu a podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov). Intenzita pomoci sa môže líšiť v závislosti od úrovne hospodárskeho rozvoja šiestich regiónov uvedených vo vyhláške č. 2012/3305.
(42)
Aj keď sa prešetrovaním potvrdila existencia programov „regionálnych investícií“, žiadna zo spoločností zaradených do vzorky nevyužívala všetky schémy. Na niektoré z nich sa vzťahovalo oslobodenie od DPH a cla, ktoré sa rovnakým spôsobom uplatňuje vo všetkých šiestich regiónoch v Turecku. Keďže však spoločnosti zaradené do vzorky nakúpili stroje a zariadenia od spoločností z EÚ v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom, clo sa nemuselo zaplatiť. Okrem toho, keďže Turecko uplatňuje DPH na vstupe a výstupe, výhody získané počas obdobia prešetrovania pozostávali iba z časového zisku dvoch mesiacov, t. j. kým spoločnostiam daňové orgány nevrátia ich DPH. Skutočnou výhodou by bol úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH. Táto výhoda je zanedbateľná a nebola ďalej analyzovaná.
(43)
Jedna spoločnosť zaradená do vzorky mala výhodu z daňovej úľavy z dôvodu nákupu strojov uskutočneného v rámci uvedenej právnej úpravy štátnej podpory investícií. Namiesto všeobecne uplatniteľnej sadzby dane pre právnické osoby vo výške 20 % zaplatila iba 4 %.
(44)
Tá istá spoločnosť zaradená do vzorky takisto využila program podpory týkajúci sa podpory platieb do systému sociálneho zabezpečenia. Ako držiteľ certifikátu investičnej podpory využívala podporu týkajúcu sa platieb zamestnancov a zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov a zamestnávateľov). Po dokončení investície inštitúcia sociálneho zabezpečenia odpustila tejto spoločnosti pre novovytvorené pracovné miesta odvody zamestnávateľov a zamestnancov do systému sociálneho zabezpečenia zodpovedajúce minimálnej mzde. Schému financovalo ministerstvo hospodárstva.
3.4. Záver
(45)
Štátna podpora investícií sa predbežne považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keď má štátna podpora formu daňového stimulu, t. j. keď sa odpustia alebo nevyberú inak splatné vládne príjmy.
(46)
Subvencia je špecifická a napadnuteľná, pretože výhoda subvencie sa konkrétne obmedzuje na zoznam hospodárskych odvetví. Prístup k subvencii je navyše obmedzený na určité podniky pôsobiace v určitých odvetviach. Navyše subvencia nespĺňa požiadavky nešpecifickosti podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na počet a kvalitu obmedzení uplatniteľných na určité odvetvia, a to najmä vzhľadom na tie obmedzenia, ktoré obmedzujú subvencovanie na určité druhy podnikov alebo ktoré úplne vylučujú určité odvetvia.
(47)
Akvakultúra je výslovne určené v prílohe 2A nariadenia ako jedna z činností, ktoré môžu využívať tento typ oslobodenia od dane. V prílohe 4 k vyhláške sa uvádza zoznam odvetví, ktoré nemôžu využívať žiadny stimul obsiahnutý v tejto schéme.
(48)
Preto podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa subvencie uvedené v predchádzajúcom texte považujú za finančný príspevok vlády, ktorý prináša výhodu príjemcom.
3.5. Výpočet výšky subvencie
(49)
Výhody v rámci schém uvedených v predchádzajúcom texte využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.
4. Priame subvencie pre výrobcov pstruhov
4.1. Úvod
(50)
Priame subvencie na kg vyrobených pstruhov predstavujú hlavnú subvenčnú schému zvýhodňujúcu príslušný výrobok. Tieto subvencie sa každý rok revidujú v rámci ročného preskúmania poľnohospodárskych subvencií.
4.2. Právny základ
(51)
Právnym základom priamych subvencií sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4463 o poľnohospodárskych subvenciách v roku 2013 zo 7. marca 2013 uverejnená v úradnom vestníku č. 28612 8. apríla 2013 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2013).
4.3. Zistenia prešetrovania
(52)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia priamych subvencií pre produkciu pstruhov. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania výška subvencie na kg pstruhov bola stanovená na 0,65 TL/kg v prípade výroby do 250 ton za rok. Polovičná suma (0,325 TL/kg) bola sa poskytovala v prípade výroby v objeme od 251 do 500 ton/rok a v prípade výroby presahujúcej 500 ton sa neposkytovali žiadne subvencie. Subvencia sa poskytovala výrobcom príslušného výrobku s licenciou vydanou ministerstvom potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat.
(53)
Pred uskutočnením akejkoľvek platby museli byť výrobcovia registrovaní v registračnom systéme pre akvakultúru ministerstva potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. Na týchto výrobcov sa vzťahujú pravidelné a neohlásené kontrolné návštevy.
(54)
Tri zo štyroch skupín spoločností zaradených do vzorky využívali počas obdobia prešetrovania priame subvencie, pretože samy chovali pstruhy. Najväčšia skupina, Ternaeben, však pstruhy nechovala, ale kupovala ich (väčšinou živé pstruhy a mrazené celé ryby) od neprepojených chovateľov na ďalšie spracovanie. Preto nedostala žiadne priame subvencie. V dôsledku toho vznikla otázka, či sa výhoda priamych subvencií vzťahovala aj na Ternaeben a ďalšie tri spoločnosti zaradené do tej istej vzorky, ktoré pstruhy nielen chovali, ale ich v určitom množstve aj nakupovali od neprepojených spoločností na ďalšie spracovanie.
(55)
V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že príslušný výrobok zahŕňa priamo subvencované suroviny, konkrétne živé pstruhy, ako aj nadväzujúce výrobky (čerstvé, mrazené celé ryby, filé, údené pstruhy). Keďže výroba živých pstruhov dúhových je subvencovaná a prakticky všetci chovatelia pstruhov v Turecku využívali túto schému, všetci výrobcovia príslušného výrobku (t. j. živý pstruh a nadväzujúce výrobky) mali výhodu z tejto schémy priamych subvencií, a to bez ohľadu na to, či sami chovali pstruhov alebo ich nakupovali na účely ďalšieho spracovania.
(56)
Výhodu pre výrobcov príslušného výrobku možno v každom prípade preukázať. V tejto súvislosti Komisia porovnala náklady chovu pstruhov troch spoločností zaradených do vzorky, ktoré samy chovajú pstruhy (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s nákupnou cenou živých alebo chladených rýb od neprepojených dodávateľov. Komisia zistila, že v prípade všetkých troch spoločností bola nákupná cena živých alebo chladených rýb nižšia ako priemerné náklady na chov.
(57)
Pokiaľ ide o skupinu Ternaeben, Komisia porovnala priemerné náklady chovu troch ďalších spoločností zaradených do vzorky (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s individuálnou priemernou nákupnou cenou, za ktorú skupina Ternaeben nakupovala chladené alebo živé ryby. Zistilo sa, že priemerné náklady na chov ostatných troch spoločností zaradených do vzorky boli vyššie, ako priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben. Komisia konštatovala, že priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben zodpovedala cene ostatných spoločností zaradených do vzorky.
(58)
Preto sa Komisia domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky profitovali zo schémy priamych subvencií aj v rozsahu, v akom nakupovali pstruhy od neprepojených spoločností.
(59)
Podľa navrhovateľa sa mimoriadne podporné platby poskytovali na ekologickú výrobu pstruhov a na jednotku výroby mladých rýb. Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia mimoriadnych podporných platieb na ekologickú výrobu pstruhov. Zistilo sa však, že v Turecku existovala iba jedna spoločnosť s ekologickou výrobou pstruhov, ale táto spoločnosť nedávno zbankrotovala. V dôsledku toho neboli počas obdobia prešetrovania poskytnuté žiadne subvencie na ekologickú výrobu pstruhov.
(60)
Okrem toho Komisia zistila, že v roku 2012 existovala osobitná podpora na výrobu mladých rýb, ale od roku 2013 sa od tejto podpory upustilo, keďže úroveň výroby mladých rýb v Turecku už spĺňala potreby trhu.
4.4. Záver
(61)
Na základe zistení prešetrovania Komisia predbežne dospela k záveru, že uvedený verejný príspevok má formu priameho grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda sa ním poskytuje priama výhoda tureckým výrobcom podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o poskytovanie „výhody“, pretože priame financovanie (grant) poskytujú verejné orgány bez akýchkoľvek úrokov alebo licenčných poplatkov. Takéto bezplatné finančné prostriedky nie sú zvyčajne dostupné na trhu.
(62)
Táto schéma priamych subvencií je špecifická a napadnuteľná v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže prístup k subvencii je obmedzený len na určité podniky. V rámci tejto subvenčnej schémy sú výslovne uvedené podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a pstruh je jasne označený ako jeden z druhov, na ktoré sa vzťahuje táto subvenčná schéma. Tento priamy grant je špecifický, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k týmto grantom na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry.
4.5. Výpočet výšky subvencie
(63)
Celková výhoda pre každú spoločnosť bola vyjadrená ako priemerná výška priamej subvencie získanej počas obdobia prešetrovania na vlastný chov živých rýb a priemerná výška subvencie poskytnutej VT vypočítaná ako podiel celkovej výšky poskytnutých subvencií na nakúpené živé ryby a celkového množstva produkcie pstruhov v Turecku.
(64)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza predbežne stanovená výšky výhody pre vyššie uvedené granty, pričom za výhodu sa považuje suma prijatá v období prešetrovania príslušnými spoločnosťami.
Priame a nepriame subvencie
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované úvery
5.1. Úvod
(65)
Niektoré verejné a súkromné subjekty poskytli preferenčné úvery spoločnostiam pôsobiacim v odvetví akvakultúry. Hlavné takéto subjekty sú uvedené nižšie.
(66)
Poľnohospodárske úverové družstvá (ďalej len „PÚD“) sú súkromnoprávnymi subjektmi, ktoré zriadili poľnohospodárski výrobcovia (t. j. fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré sa podieľajú na poľnohospodárskej výrobe) v Turecku s cieľom podporiť svoje finančné potreby v rámci podnikania.
(67)
Poľnohospodárska banka Tureckej republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi alebo „Ziraat Bankasi“) je štátom vlastnená banka a verejný orgán, ktorého akcie sú plne vo vlastníctve podsekretariátu štátnej pokladnice. Ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 70, banka Ziraat Bankasi poskytuje v rámci vládneho programu, ktorý sa uplatňoval aj počas obdobia prešetrovania, preferenčné úvery pre odvetvie akvakultúry s cieľom podporiť poľnohospodársku výrobu a podnikanie v oblasti poľnohospodárstva. V tejto súvislosti Rada ministrov každoročne určuje trvanie, postupy a zásady programu a štátna pokladnica uhrádza banke Ziraat Bankasi zostávajúce platby úrokov (zodpovedajúce rozdielu medzi komerčnou a zníženou úrokovou sadzbou). Preto sa má ta to, že na banku Ziraat Bankasi bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.
(68)
Organizácia pre rozvoj malých a stredných podnikov (KOSGEB) je verejný orgán, ktorého úlohou je zvýšiť účasť malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) na hospodárskom a sociálnom rozvoji prostredníctvom poskytovania kvalitných služieb a podpory s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a podporiť kultúru podnikania. Organizácia KOSGEB spadá do právomoci ministerstva vedy, priemyslu a technológie a je čiastočne nezávislá.
(69)
Türk Eximbank (ďalej len „Eximbanka“) bola zriadená tureckou vládou 21. augusta 1987 vyhláškou č. 87/11914 na základe zákona č. 3332 a je v plnej miere štátom vlastnenou bankou a verejným orgánom pôsobiacim ako hlavný nástroj tureckej vlády na podporu udržateľnej stratégie vývozu Turecka. Vláda poverila Eximbanku podporou zahraničného obchodu a tureckých dodávateľov/investorov pôsobiacich v zahraničí s cieľom zvýšiť vývoz tureckých podnikov a posilniť ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Preto sa má za to, že na Eximbanku bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.
5.2. Právny základ
(70)
Právnym základom subvencovaných úverov sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4271 zo 16. februára 2013 o predĺžení nízkoúročených investičných úverov a obchodných úverov poskytovaných bankou Ziraat Bankasi a PÚD v roku 2013 (uverejnená v úradnom vestníku č. 28561), turecká vyhláška č. 2010/27612 týkajúca sa úverov s nulovými úrokovými sadzbami pre MSP (uverejnená v úradnom vestníku 15. júna 2010) a turecký zákon č. 3332 o vývozných úveroch Eximbanky, tureckej banky poskytujúcej vývozné úvery [uverejnený 31. marca 1987 v úradnom vestníku č. 19417 (bis)].
5.3. Zistenia z prešetrovania
(71)
Preferenčné úvery poskytované Eximbankou a organizáciou KOSGEB boli prešetrované na základe súvisiacich obvinení uvedených v podnete týkajúcich sa subvencovaných úverov. Prešetrovanie potvrdilo existenciu nízkoúročených úverov. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však nezistilo, že by mal výhodu z akéhokoľvek úveru poskytnutého PÚD.
(72)
Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala štyri preferenčné úvery od banky Ziraat Bankasi podľa ustanovení vyhlášky č. 4271/2013. V rámci rozsahu úverov v oblasti akvakultúry banka Ziraat Bankasi rozšírila investičné úvery na nákup strojov a zariadení. Banka navyše ďalej rozšírila prevádzkové úvery s cieľom financovať prevádzkové náklady.
(73)
Okrem preferenčných úverov od banky Ziraat Bankasi jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila úver s nulovou úrokovou sadzbou podľa dekrétu č. 2010/27612, na základe ktorého KOSGEB spravuje rôzne programy na podporu MSP. MSP pôsobiace v odvetví akvakultúry sú oprávnené zúčastniť sa týchto podporných programov.
(74)
Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky získali dva resp. šesť nízkoúročených úverov od Eximbanky. Zástupcovia Eximbanky potvrdili počas overovacej návštevy, ktorá sa uskutočnila s VT, že Eximbanka poskytuje úvery tureckým vývozcom za lepších podmienok, ako sú podmienky všeobecne dostupné na trhu.
5.4. Záver
(75)
Uvedené nízkoúročené úvery sa dočasne považujú za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(76)
Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá príjemcovi má formu zľavy na úrokových sadzbách úverov uzatvorených na účely akvakutúrnej výroby. Táto schéma, ktorú predstavujú štátom podporované úvery, zvýhodňuje príjemcu úverov, keďže takéto úvery sa poskytujú za finančných podmienok, ktoré neodrážajú trhové podmienky pre úvery s porovnateľnú splatnosťou. Pre tieto úvery platia nižšie úrokové sadzby ako sadzby na trhu.
(77)
Tieto schémy sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože orgány poskytujúce pomoc alebo právne predpisy, na ktorých základe tieto orgány konajú, výslovne obmedzujú prístup k nim len na určité podniky.
(78)
Všetky uvedené úvery sa preto považujú za napadnuteľné subvencie, ktorými sa poskytuje výhoda a ktoré sú špecifické v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
5.5. Výpočet výšky subvencie
(79)
V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov sa má vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosti mohli získať na trhu. Ako referenčná hodnota sa použila vážená priemerná úroková sadzba tureckých úverov za obdobie prešetrovania určená pomocou elektronickej platformy obchodovania Bloomberg (WAIRCOMM Index).
(80)
Výhoda sa pre obdobie prešetrovania vypočítala ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas obdobia prešetrovania a úrokom, ktorý by sa uhradil na základe referenčnej hodnoty.
(81)
Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe tejto metodiky sú:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného
6.1. Úvod
(82)
Zákon o poistení v poľnohospodárstve a nariadenie o vykonávacích zásadách poľnohospodárskeho poistného poolu stanovujú zámer vlády poskytovať výrobcom pstruhov poistné krytie proti všetkým stratám na zásobách a hospodárskom odlove vzhľadom na mnohé možné choroby, prírodné katastrofy, nehody atď.
(83)
Typy poistenia, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool, sú i) poistenie plodín, ii) poistenie skleníkov, iii) poistenie veľkého dobytka, iv) poistenie malého dobytka, v) poistenie hydiny a vi) poistenie v odvetví akvakultúry.
6.2. Právny základ
(84)
Právnym základom tohto programu je zákon č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a turecká vyhláška č. 2012/4138 z 23. januára 2013 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (uverejnená v úradnom vestníku č. 28537).
6.3. Zistenia z prešetrovania
(85)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia tejto subvenčnej schémy. Podľa článkov 12 a 13 zákona č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a vyhlášky č. 2012/4138 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (ďalej len „vyhláška č. 2012/4138“), výrobcovia výrobkov akvakultúry môžu využiť podporu poistného podľa článku 1/6 vyhlášky č. 2012/4138.
(86)
Spoločnosť, ktorá sa chce podieľať na poľnohospodárskom poistnom poole, predloží návrh poistenia, o ktoré by mala záujem. Poľnohospodársky poistný pool následne vykoná hodnotenie rizík týkajúcich sa spoločnosti a ponúkne jej poistku vrátane výšky poistného. Ak spoločnosť pôsobiaca v odvetví poľnohospodárstva akceptuje ponuku, vláda uhradí polovicu poistného.
(87)
Komisia zistila, že poľnohospodári v Turecku vo všeobecnosti nepoisťujú svoje výrobky. Len jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala v rámci obdobia prešetrovania štátny program podpory poistného (počas 3 mesiacov). Potom prešla ku súkromnému poisťovateľovi.
6.4. Záver
(88)
Výhody poskytované v rámci tejto schémy majú formu zníženia finančných nákladov vyplývajúcich z poistenia živých akvakultúrnych zvierat. Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho grantu vlády pre výrobcov pstruhov a „finančný príspevok“ v zmysle základného nariadenia, pretože príjemca subvencie má výhodu zo zvýhodneného poistného, ktorého výška je výrazne nižšia ako úroveň poistného dostupného na trhu a pokrývajúceho porovnateľné riziká. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Výhoda sa rovná rozdielu medzi poistným ponúkaným na základe komerčných poistiek a subvencovaným poistným.
(89)
Táto subvencia je špecifická, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k tomuto grantu na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry, pričom subvencia je výslovne zameraná na riziká, ktorým sú vystavení výrobcovia v odvetví akvakultúry.
6.5. Výpočet výšky subvencie
(90)
Výhody vyplývajúce z tejto schémy využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.
6.6. Subvencovanie poradenských služieb
(91)
Táto schéma je zameraná na poskytovanie potrebných znalostí a know-how pre výrobcov v odvetví akvakultúry s cieľom modernizovať výrobu, zvýšiť produkciu a zlepšiť efektivitu. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z tejto schémy.
6.7. Subvencie na pohonné hmoty a vyradenie rybárskych plavidiel
(92)
Tieto subvencie sú spojené s nákupom pohonných hmôt pre rybárske plavidlá alebo s vyradením rybárskych plavidiel. Tieto subvenčné platby konkrétne zvýhodňujú rybolovné činnosti. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z týchto subvencií.
6.8. Záver k subvencovaniu
(93)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a sčítala tieto hodnoty, aby vypočítala celkovú výšku subvencie pre každú skupinu počas obdobia prešetrovania.
(94)
Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej v texte Komisia najskôr vypočítala percentuálny pomer subvencovania, čo je podiel výšky subvencií na celkovom obrate spoločnosti. Toto percentuálne vyjadrenie sa následne použilo na výpočet subvencie poskytnutej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.
(95)
Následne sa vypočítala výška subvencie na ekvivalent celej ryby príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas obdobia prešetrovania a rozpätia, uvedené ďalej v texte, vypočítané ako percento hodnoty CIF (cost, insurance, freight - náklady, poistenie a prepravné) toho istého vývozu na ekvivalent celej ryby.
(96)
Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné subvenčného rozpätie. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(97)
V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov Komisia stanovila subvenčné rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer z celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z príslušnej krajiny do Únie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovezený objem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval viac ako 80 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové subvenčné rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie subvenčné rozpätie.
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vážený priemer vzorky
8,2 %
Subvenčné rozpätie pre celú krajinu
9,7 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(99)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 700 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.
(100)
Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania sa na základe údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov a jednotlivé spoločností, odhadla na približne 170 miliónov kg „ekvivalentov celých rýb“ (ďalej len „ECR“). Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 12 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
2. Spotreba v Únii
(101)
Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe odhadovaného celkového objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie a na základe celkového objemu dovozu, pričom sa vychádzalo z údajov Eurostatu.
(102)
Celkový objem predaja výrobcov z Únie sa odhadol podľa odôvodnenia 130.
(103)
Pokiaľ ide o objem dovozu, Eurostat oznamuje čistú hmotnosť pre 6 rôznych kódov KN - živé, čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené, vo forme celých alebo vypitvaných rýb alebo filé. Čisté hmotnosti boli na účely porovnania prevedené na ECR vydelením dovozeného množstva zaznamenaného Eurostatom koeficientmi prepočtu uvedenými nižšie. Tieto koeficienty prepočtu boli uvedené v podnete a bežne sa používajú v tomto výrobnom odvetví.
Tabuľka 1
Koeficienty prepočtu
Úprava výrobku
Koeficient
Živé
1,00
Čerstvé/chladené/mrazené (vypitvané)
0,85
Filé: Čerstvé/chladené/mrazené
0,47
Filé: Údené
0,40
(104)
Príslušné číselné znaky KN sa vzťahujú aj na iné druhy pstruhov, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu tohto prešetrovania, ako napríklad Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita a Oncorhynchus gilae. Prešetrovaním sa však zistilo, že iné druhy ako príslušný výrobok sa nevyrábali v Turecku, alebo sa vyrábali len v zanedbateľných množstvách. Toto zistenie sa opieralo o informácie, ktoré poskytlo turecké výrobné odvetvie Federácii európskych výrobcov v oblasti akvakultúry („FEAP“) a o iné verejné zdroje informácií (8), ktoré boli v prípade možnosti krížovo overené s príslušnými oficiálnymi tureckými štatistickými údajmi. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že štatistické údaje Eurostatu poskytovali dostatočne spoľahlivé a úplné údaje o dovoze.
(105)
Podľa zistení bola spotreba v Únii stabilná od roku 2010 do roku 2011. Medzi rokom 2011 a 2012 sa znížila o 5 % a od roku 2012 do obdobia prešetrovania ďalej klesla o 7 %. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 12 %.
Tabuľka 2
Spotreba v Únii (v ECR)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Celková spotreba v Únii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
3.1. Objem a trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny
(106)
Ako sa uvádza v odôvodnení 103, Komisia stanovila objem dovozu, vyjadrený v kg ECR, na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený na základe objemu dovozu z Turecka a celkovej spotreby v Únii.
(107)
Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 3
Objem dovozu (kg ECR) a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem dovozu z Turecka (v kg ECR)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Trhový podiel
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat.
(108)
Napriek poklesu spotreby objem dovozu príslušného výrobku do Únie počas posudzovaného obdobia neustále rástol a celkovo sa zvýšil o 72 %. To viedlo ku zvýšeniu korešpondujúceho trhového podielu z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania (t. j. zvýšenie o 8 percentuálnych bodov alebo o 95 % počas posudzovaného obdobia).
3.2. Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(109)
Komisia stanovila priemerné ceny dovozu na základe údajov Eurostatu vydelením celkového objemu dovozu z Turecka vyjadreného v kg ECR celkovou hodnotou tohto dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(110)
Priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 4
Dovozné ceny (EUR/kg ECR)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat.
(111)
Priemerná dovozná cena príslušného výrobku vzrástla o 8 % medzi rokmi 2010 a 2012 a následne sa znížila o 3 % medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania. Celkovo sa priemerná dovozná cena počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.
(112)
Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala: a) vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; s b) príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF (náklady, poistenie, prepravné).
(113)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre jednotlivé druhy pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z príslušnej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 5 % až 18 %.
(114)
Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že Komisia mala riadne zohľadniť všetky rozdiely v úrovni obchodovania. Z prešetrovania však vyplynulo, že medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami z Turecka neexistovali rozdiely v úrovni obchodovania. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.
(115)
Egejské združenie vývozcov (zastupujúce tureckých vývozcov) a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo hlavne na ekologickú výrobu pstruhov a výrobu ružových pstruhov, ktoré majú v porovnaní s pstruhmi vyvezenými z Turecka výraznú cenovú prirážku. Preto tvrdili, že ceny nie sú porovnateľné. Ako sa však uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. V dôsledku toho sa riadne zohľadnili akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku.
(116)
Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie používalo odlišné výrobné procesy, ktoré mali za následok odlišné optické a senzorické vlastností a rozdiely v trvanlivosti. Tvrdilo sa, že pstruhy vyrábané výrobným odvetvím Únie mali odlišné váhové rozpätia v porovnaní so pstruhmi vyrábanými v Turecku. Všetky tieto okolnosti mali údajne vplyv na porovnanie cien a mali by sa preto vziať do úvahy. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení a ani dôkazy získané počas prešetrovania nepodporili tieto tvrdenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. Akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku sa riadne zohľadnili.
(117)
Preto by sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti mali zamietnuť.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.1. Všeobecné poznámky
(118)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(119)
Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(120)
Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré boli uvedené v podnete, popr. ktoré poskytli federácia FEAP a Eurostat. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z odpovedí na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(121)
Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť subvenčného rozpätia.
(122)
Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(123)
Údaje týkajúce sa objemu výroby výrobného odvetvia Únie boli získané od federácie FEAP a navrhovateľa. Údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Keďže údaje federácie FEAP pokrývali len určitú časť obdobia prešetrovania, boli doplnené na základe odhadov navrhovateľa. Keďže údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé odlovené ryby a keďže sa malo zabrániť dvojitému započítaniu, podiel dovozu zo všetkých zdrojov určeného na opätovné spracovanie (približne 20 % celkového objemu dovozu, s výnimkou úpravy „údený“, na základe informácií, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vo svojich odpovediach na dotazník) bol pridaný k výrobe živých rýb v EÚ.
(124)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem výroby (v kg ECR)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobná kapacita (v kg ECR)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Miera využitia kapacít
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Eurostat.
(125)
Počas posudzovaného obdobia sa výroba každý rok znižovala. V období prešetrovania sa výroba v porovnaní s rokom 2010 znížila o 19 %. Tento pokles bol výraznejší ako pokles spotreby počas posudzovaného obdobia.
(126)
Výrobná kapacita sa odhadla vydelením objemu výroby mierou využitia kapacít výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(127)
Počas posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie znížila o 17 %. Zo zistení prešetrovania vyplýva, že viacero výrobcov z Únie zatvorilo svoje výrobné prevádzky počas posudzovaného obdobia, čím sa znížila celková výrobná kapacita Únie.
(128)
Miera využitia kapacít výrobcov z Únie bola približne 75 % počas posudzovaného obdobia, pričom medzi rokom 2010 a koncom obdobia prešetrovania klesla o 1 percentuálny bod.
4.2.2. Objem predaja a trhový podiel
(129)
Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Objem predaja a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem predaja na trhu Únie (kg ECR)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Trhový podiel
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky, Eurostat.
(130)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil odpočítaním vývozného predaja výrobného odvetvia Únie od celkového objemu výroby (ako sa uvádza v odôvodnení 123).
(131)
Objem vývozného predaja bol určený na základe údajov Eurostatu a prevedený na kg ECR. Iné druhy pstruhov prípadne zaradené do kódov KN boli považované za zanedbateľné, pretože neboli vyrobené v Únii alebo boli vyrobené iba vo veľmi malých množstvách. Preto sa usúdilo, že Eurostat poskytol dostatočne spoľahlivé údaje o vývoze pstruha dúhového počas posudzovaného obdobia.
(132)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania objem predaja výrobného odvetvia Únie konštante klesal a celkovo počas posudzovaného obdobia klesol o 20 %. Tento negatívny trend bol výraznejší ako pokles v celkovej spotrebe v tom istom období, ktorý je opísaný v odôvodnení 105.
(133)
V dôsledku toho sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia znižoval a celkovo v tomto období klesol o 8 percentuálnych bodov. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, za rovnaké obdobie sa dovoz z Turecka zvýšil o 72 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol o 8 percentuálnych bodov, čo zodpovedá strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie.
4.2.3. Rast
(134)
Od roku 2011 do konca obdobia prešetrovania spotreba v Únii klesala. Napriek poklesu dopytu na trhu v Únii sa dovoz z Turecka takmer zdvojnásobil, čo malo za následok nárast trhového podielu počas posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho trhového podielu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na zmenšujúcom sa trhu Únie narástol. V rovnakom čase objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol viac ako sa zmenšil trh, zatiaľ čo objem tureckého dovozu vzrástol tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení.
4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(135)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Počet zamestnancov
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg ECR na zamestnanca)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(136)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa odhadla na základe celkového objemu výroby vydeleného produktivitou výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Vzhľadom na zníženie objemu výroby (tabuľka 5), úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 22 %.
(137)
Keďže zamestnanosť klesala rýchlejším tempom ako objem výroby, odhadovaná produktivita na zamestnanca meraná ako výroba v kg ECR na zamestnanca, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.
4.2.5. Výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti
(138)
Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Pokiaľ ide o dosah veľkosti napadnuteľných subvencií na výrobné odvetvie Únie, možno ho vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka považovať za nezanedbateľný.
(139)
Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie dosahov možného subvencovania alebo dumpingu v minulosti.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(140)
Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné jednotkové predajné ceny pre neprepojených zákazníkov (EUR/kg ECR)
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové výrobné náklady (EUR/kg ECR)
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(141)
Priemerná jednotková predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky najskôr vzrástla z 2,76 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,91 EUR v roku 2011 a následne sa znížila na 2,89 EUR v roku 2012, aby sa opäť zvýšila na 2,95 EUR v období prešetrovania. Celkovo sa priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %. Toto zvýšenie však nebolo dostatočné na zvládnutie paralelného zvýšenia výrobných nákladov o 9 % počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho priemerná jednotková čistá predajná cena klesla počas obdobia prešetrovania pod jednotkové výrobné náklady.
(142)
Výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zvýšili z 2,73 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,84 EUR v roku 2011. V roku 2012 bolo pozorované mierne zvýšenie na 2,89 EUR. K vyššiemu nárastu na 2,98 EUR došlo v období prešetrovania, keď výrobné náklady prekročili priemerné jednotkové predajné ceny, čím sa výroba Únie stala celkovo nerentabilnou. Najdôležitejším prvkom výrobných nákladov sú náklady na krmivo (rybia múčka a rybí olej), náklady na energiu a náklady na ikru alebo mladé ryby, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, čo sa premietlo do zvýšenia priemerných výrobných nákladov.
4.3.2. Náklady práce
(143)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(144)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšili o 4 %. Toto celkové zvýšenie počas posudzovaného obdobia je pomerne nízke a v každom prípade nižšie ako všeobecné zvýšenie nákladov práce (7,5 %) (9) a miera inflácie (9,6 %) (10) v Únii počas rovnakého obdobia.
4.3.3. Zásoby
(145)
Pstruh je výrobok podliehajúci skaze a jeho trvanlivosť je kratšia ako dva týždne. Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky neuchovávajú po odlove žiadne zásoby pstruha a ani v žiadnej významnej miere nezmrazujú svoje výrobky, úroveň zásob sa nepovažuje za užitočný ukazovateľ ujmy v tomto prešetrovaní.
4.3.4. Rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál
(146)
Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peňažné toky (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investície (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnosť investícií
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(147)
Komisia stanovila rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V rokoch 2010 a 2011 sa rentabilita mierne zvýšila, ale zostala na nízkej úrovni, len o niečo nad nulovou úrovňou. Situácia sa ďalej zhoršila v roku 2012, keď rentabilita dosiahla negatívnu úroveň, ako aj počas obdobia prešetrovania, keď sa straty ešte prehĺbili. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 142, dôvodom boli rastúce výrobné náklady, pričom výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny zodpovedajúcim spôsobom. Počas príslušného obdobia niekoľko výrobcov z Únie ukončilo svoju činnosť.
(148)
Čisté peňažné toky predstavujú schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Čisté peňažné toky sa zvyšovali od roku 2010 do roku 2011, ale následne poklesli. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania hlboko klesli, následkom čoho boli celkové kumulované peňažné toky za príslušné obdobie negatívne. Vo všeobecnosti platí, že negatívny vývoj peňažných tokov vyplýva z klesajúceho trendu rentability, hoci záporné peňažné toky v roku 2010 a významný pokles medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania bol takisto spôsobený investíciami v rámci konsolidačného úsilia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 149.
(149)
Investície sa medzi rokmi 2010 a 2012 len mierne zvýšili, pričom došlo k výraznému zvýšeniu v období prešetrovania. Investície súviseli s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a/alebo s konsolidáciu prepojených spoločností, netýkali sa však nahradenia existujúcich aktív alebo nákupu ďalších a/alebo nových zariadení. Najvyššia úroveň investícií, ktorá bola zaznamenaná práve v období prešetrovania, preto súvisela v prvom rade s konsolidáciou. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že celková výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 17 %.
(150)
Návratnosť investícií je percentuálne vyjadrenie podielu zisku na čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť investícií mala rovnaký trend ako rentabilita, t. j. od roku 2010 do roku 2011 sa síce zvyšovala, ale ostávala tesne nad nulovou úrovňou. Následne návratnosť investícií klesla a v roku 2012 dosiahla zápornú hodnotu. Počas obdobia prešetrovania došlo k ešte väčšiemu poklesu. Tento negatívny vývoj spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo napriek zvyšujúcim sa nákladom zvýšiť svoje ceny.
(151)
Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, zhoršenie schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky generovať hotovosť pre podobný výrobok oslabovalo ich finančnú situáciu tým, že dochádzalo k znižovaniu interne vytváraných zdrojov. Pokiaľ ide o financovanie od bánk, spoločnosti sa stretávali s rastúcimi ťažkosťami týkajúcimi sa bankového financovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vo všeobecnosti došlo ku zhoršeniu schopnosti získať kapitál.
5. Záver o ujme
(152)
Prešetrovaním sa v tejto fáze jasne preukázalo, že odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Ujma sa prejavila najmä ako strata trhového podielu a pokles rentability. V rovnakom čase vzrástol trhový podiel dovozu príslušného výrobku, pričom sa zistilo, že ceny dovozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(153)
Niektoré ukazovatele ujmy, ako sú napríklad jednotková predajná cena, priemerné náklady práce na zamestnanca, produktivita a investície, sa vyvíjali pozitívne. Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny, zvýšenie bolo vyvolané zvýšením výrobných nákladov. Toto zvýšenie však nevykompenzovalo celkové zvýšenie jednotkových nákladov - z tohto dôvodu dosiahla rentabilita v roku 2012 negatívne hodnoty. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 144, nárast priemerných nákladov práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie bol nižší ako všeobecné zvýšenie nákladov na prácu a miera inflácie v Únii. Výrobné odvetvie Únie muselo znížiť počet svojich zamestnancov, čo malo za následok zvýšenie produktivity na zamestnanca. Zvýšenie investícií bolo spojené najmä s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a konsolidáciou, nesúviselo však s výmenou existujúcich aktív alebo nákupom nových zariadení.
(154)
Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie utrpelo pokles rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Rentabilita a návratnosť investícií, ktoré boli počas rokov 2010 a 2011 tesne nad nulovou úrovňou, zaznamenali v roku 2012 negatívnu úroveň a počas obdobia prešetrovania ďalej klesali. Zároveň sa objem výroby, výrobná kapacita, zamestnanosť a trhový podiel znížili v dôsledku tlaku spôsobeného subvencovaným dovozom.
(155)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
(156)
V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby akákoľvek možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny, nebola pripísaná subvencovanému dovozu. Ide o tieto faktory:
a)
Dovoz z iných tretích krajín
b)
Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
c)
Vývoj spotreby
d)
Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
e)
Administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia
f)
Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov
g)
Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
1. Vplyv subvencovaného dovozu
(157)
Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Turecku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a mieru, do akej tieto faktory mohli zapríčiniť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(158)
Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. To viedlo ku zvýšeniu jeho trhového podielu o 8 percentuálnych bodov, z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania. Stalo sa tak aj napriek klesajúcemu trendu spotreby. V rovnakom čase výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8 percentuálnych bodov.
(159)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania priemerné ceny subvencovaného dovozu narástli o 5 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené celkovým zvýšením výrobných nákladov. Dovozné ceny však zostali na výrazne nižších úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie nižšie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia bolo počas obdobia prešetrovania 9 %. Zároveň vzhľadom na nárast subvencovaného dovozu príslušného výrobku, v dôsledku ktorého vznikol významný cenový tlak na trhu Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny na to, aby mohlo pokryť svoje zvýšené výrobné náklady, a už vôbec nie nad úroveň cien tureckého subvencovaného dovozu.
(160)
Zistilo sa, že nárast subvencovaného dovozu z Turecka a jeho trhového podielu sa časovo jednoznačne zhodoval so stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie, s poklesom objemu výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti, ako aj s klesajúcim trendom rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Preto sa subvencovaný dovoz považuje za faktor spôsobujúci tlak na výrobné odvetvie Únie, ktorý následne prispel k jeho neschopnosti zvýšiť predajné ceny v súlade s nákladmi, k strate trhového podielu odvetvia a ku zhoršeniu jeho všeobecnej hospodárskej a finančnej situácie.
(161)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že nárast dovozu za subvencované ceny z Turecka sa podpísal pod zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie a že tento dovoz mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stanovenie značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2. Vplyv iných faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(162)
Objem dovozu z iných tretích krajín (Čile, Nórska, Bosny a Hercegoviny a iných krajín) sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín
Krajina
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Všetky tretie krajiny okrem príslušnej krajiny
Objem (v kg ECR)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Trhový podiel
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Priemerná cena (EUR/kg ECR)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat.
(163)
Objem dovozu zo všetkých tretích krajín bol na nízkej úrovni a dokonca počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale následne klesol a počas obdobia prešetrovania dosiahol mierne nižšie objemy ako na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010. Trhový podiel mal podobný trend. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale opäť poklesol v roku 2012 a v období prešetrovania. Celkovo sa trhový podiel tretích krajín počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil z 2,4 % na 2,7 %. Dovoz z Turecka bol v rovnakom období na oveľa vyššej úrovni (objem aj trhový podiel) a vykazoval stabilný rastúci trend.
(164)
Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Celkovo sa priemerné dovozné ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli nižšie ako priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale vyššie ako turecké dovozné ceny, s výnimkou roku 2012, keď boli mierne nižšie.
(165)
Vzhľadom na nízke a stabilné objemy dovozu, ako aj nízke a v prevažnej miere stabilné trhové podiely všetkých ostatných tretích krajín a vzhľadom na ich cenové úrovne, ktoré sledovali celkové úrovne cien v Únii, Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(166)
Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem vývozu (kg ECR)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Priemerná cena (EUR/kg ECR)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat.
(167)
Vývozný predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 25 %. Trh Únie je však hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vývoz predstavoval v rokoch 2010 - 2011 iba približne 3 % jeho výroby a v období prešetrovania približne 5 % z celkovej produkcie. Vývozné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli o približne 30 % vyššie ako jeho priemerné predajné ceny v Únii a prinášali tak vyššie zisky ako predaj na trhu Únie.
(168)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.3. Vývoj spotreby
(169)
Spotreba v Únii zostala od roku 2010 do roku 2011 stabilná a medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania klesla o 12 %. Celkovo tak klesla o 12 %. V kontexte klesajúcej spotreby však trhový podiel subvencovaného dovozu z Turecka vzrástol o 8 percentuálnych bodov, resp. o 95 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o rovnakých 8 percentuálnych bodov. Preto sa pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a pokles jeho trhového podielu nedali vysvetliť len celkovým poklesom spotreby. Stabilný nárast subvencovaného dovozu na zmenšujúcom sa trhu, ktorého ceny boli nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, preto spôsobil ujmu nezávisle, a ako sa uvádza v odôvodnení 160, zohrával rozhodujúcu úlohu.
(170)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že pokles spotreby, hoci by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol sám o sebe vysvetliť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nemohol preto narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.4. Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
(171)
Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou, ktorú predstavovali iné druhy rýb, ako napríklad sumce, veľké pstruhy a lososy.
(172)
Pokiaľ ide sumce, ich dovoz klesol počas posudzovaného obdobia približne o 24 %. To je v protiklade s nárastom dovozu príslušného výrobku počas rovnakého obdobia.
(173)
Pokiaľ ide o iné druhy rýb, je potrebné poznamenať, že podľa dostupných informácií, najmä verejne dostupnej štúdie inštitútu Fødevareøkonomisk Institut univerzity v Kodani (11), veľké pstruhy a lososy sú substitúty, ktoré súťažia v tom istom trhovom segmente. Pstruhy, ktoré sú predmetom súčasného prešetrovania, sa predávajú v rôznych trhových segmentoch a neexistuje priama korelácia medzi cenou veľkých pstruhov alebo lososov a cenou pstruha, ktorý je predmetom tohto prešetrovania.
(174)
Tieto tvrdenia by sa na základe uvedených skutočnosti mali zamietnuť.
(175)
Komisia preto dospela k záveru, že konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb, neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.5. Administratívna a regulačná zaťaž, geografické obmedzenia
(176)
Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená administratívnou a regulačnou záťažou, ako aj obmedzením akvakultúry na určité geografickej oblasti.
(177)
Údajná príčinná súvislosť medzi uvedenou administratívnou a regulačnom záťažou a ujmou nebola zdôvodnená. Najmä nebolo preukázané, že administratívny a regulačný rámec (vrátane zemepisných obmedzení, pokiaľ ide o oblasti, ktoré sú k dispozícii na účely akvakultúry) by sa zmenil počas posudzovaného obdobia takým spôsobom, aby mohol spôsobiť ujmu. V skutočnosti tieto uvedené prvky iba charakterizujú celkové hospodárske a regulačné prostredie odvetvia akvakultúry v Únii a nemôžu vysvetliť zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(178)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné administratívne a regulačné zaťaženie a zemepisné obmedzenia nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.6. Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov
(179)
Egejské združenie vývozcov a jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že maloobchodní predajcovia v Únii majú veľkú vyjednávaciu silu a že akákoľvek ujma, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bola dôsledkom cenového tlaku zo strany týchto maloobchodníkov, a nie dôsledkom dovozu z Turecka.
(180)
Žiadny z veľkých maloobchodníkov sa neprihlásil a nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Ceny tureckého dovozu boli v každom prípade počas celého posudzovaného obdobia subvencované a nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania boli rozpätia podhodnotenia medzi 5 % a 12 %. V takom prípade by sa údajným cenovým tlakom vyvíjaným veľkými maloobchodníkmi nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie, a najmä pokles trhového podielu. Tento cenový tlak mohol len okrajovo (ak vôbec) prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(181)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že akýkoľvek cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.7. Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
(182)
Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že pokles výkonnosti aspoň niektorých výrobcov z Únie bol spôsobený viac nadmernými investíciami ako tureckým dovoznom. Tá istá strana ďalej tvrdila, že pokles rentability výrobného odvetvia Únie bol čiastočne spôsobený zvýšenými finančnými nákladmi, kolísaním výmenných kurzov a nákladmi v dôsledku právnych sporov.
(183)
Tvrdenia týkajúce sa údajných nadmerných investícií a nákladov, ktoré vznikli v dôsledku právnych sporov, neboli zdôvodnené. Ani výsledky prešetrovania nepodporili tvrdenia, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek významný vplyv na rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(184)
Tvrdenia týkajúce sa zvýšenia finančných nákladov a kolísania výmenného kurzu neboli žiadnym spôsobom ani konkretizované, ani zdôvodnené. Výsledky prešetrovania nepodporili ani tvrdenie, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek vplyv na výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(185)
Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(186)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné nadmerné financovanie, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(187)
Z tejto analýzy vyplýva, že došlo k významnému nárastu objemu a trhového podielu subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny. Zvýšenie tohto dovozu za ceny, ktoré boli nižšie ako predajné ceny Únie, viedlo ku zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Turecka zohral rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(188)
Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, konkurencia, ktorú predstavovali iné druhy rýb, administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia, nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, ako je vývoj spotreby v Únii a cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov, mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale tieto faktory nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
(189)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny a že túto príčinnú súvislosť nenarušujú žiadne ďalšie faktory. Ujma spočíva najmä v poklese výroby a výrobnej kapacity, objemu predaja, trhového podielu a zamestnanosti. Rentabilita a návratnosť investícií zaznamenali počas posudzovaného obdobia negatívnu hodnotu.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(190)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje subvencovanie, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(191)
Prešetrovaním sa určilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil subvencovaný dovoz z Turecka.
(192)
Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Negatívny vývoj ukazovateľov finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom toho, že odvetvie nedokázalo konkurovať subvencovanému dovozu z príslušnej krajiny. Uloženie vyrovnávacieho cla by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny na účely pokrytia výrobných nákladov, a tak zvýšiť svoj trhový podiel, zamestnanosť, výrobu, ako aj zlepšiť svoje ukazovatele finančnej výkonnosti, akými sú napríklad rentabilita, peňažné toky a návratnosť investícií.
(193)
Ak by sa opatrenia neuložili, cenový tlak tureckého dovozu by mal naďalej negatívny dosah na rentabilitu výrobného odvetvia Únie. Preto ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.
(194)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že vyrovnávacie opatrenia sú v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(195)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, tri spoločnosti sa prihlásili a vyplnili dotazník pre výber vzorky neprepojených dovozcov. Následne boli dotazníky zaslané všetkým trom spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, ale len jedna z nich odpovedala. Z jej odpovede vyplynulo, že napriek tomu, že táto strana dovážala veľmi malé množstvá pstruhov počas obdobia prešetrovania, nešlo o dovozcu dovážajúceho prevažne pstruhy, ale skôr o dovozcu iných rybích výrobkov. Objem pstruhov dovážaných touto spoločnosťou nebol dostatočne veľký na to, aby sa mohol považovať za celkovo reprezentatívny.
(196)
V neskoršej fáze sa prihlásil ďalší dovozca, ktorý však neodpovedal na dotazník. Tento dovozca tvrdil, že uloženie ciel na dovoz pstruhov z Turecka by malo za následok prerušenie jeho dovoznej činnosti. Svoje tvrdenie však ďalej nerozviedol a ani neposkytol žiadne informácie, ktoré by boli relevantné z hľadiska posúdenia akéhokoľvek možného vplyvu na jeho podnikateľskú činnosť, ako sú napríklad rentabilita, dovozné ceny a ceny ďalšieho predaja.
(197)
Hoci sa nedá vylúčiť, že uloženie vyrovnávajúcich ciel bude mať dosah na neprepojených dovozcov, účelom týchto ciel je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Existujú aj iné zdroje dodávok a dovozcovia z Únie by mali byť schopní v reakcii na uloženie ciel diverzifikovať svoje zdroje dodávok. Celkovo prešetrovanie nepreukázalo žiadne výrazné negatívne účinky uloženia ciel na neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii.
(198)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na neexistenciu iných údajov od neprepojených dovozcov/obchodníkov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že uloženie opatrení by nemalo mať celkovo významný negatívny vplyv na neprepojených dovozcov/obchodníkov.
3. Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov
(199)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia, ako aj organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili. Komisia sa okrem toho obrátila na všetky známe príslušné strany. Žiadna z týchto strán sa však neprihlásila.
(200)
Po uplynutí lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania sa prihlásili dve strany, ktoré tvrdili, že sú dodávateľmi zariadení pre tureckých výrobcov/spracovateľov pstruhov.
(201)
Jedna strana tvrdila, že uloženie ciel by viedlo ku zvýšeniu cien pre konečných spotrebiteľov. Táto strana však toto tvrdenie nepodložila. Prešetrovaním sa nezistili žiadne významné negatívne dosahy uloženia ciel na konečných spotrebiteľov. Ako sa uvádza vyššie, spotrebiteľské organizácie nespolupracovali a neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by sa dosah opatrení mohol podrobne posúdiť. Aj keď vyrovnávacie clá môžu mať vplyv na dovozné ceny, takéto potenciálne zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne oslabiť v rámci distribučného reťazca a akékoľvek zvýšenie cien pre konečného spotrebiteľa nemusí byť preto na úrovni spotrebiteľa významné.
(202)
Navyše účelom vyrovnávacích opatrení nie je obmedzenie dovozu za spravodlivé ceny do Únie, ale nastolenie rovnakých podmienok na trhu Únie.
(203)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na nedostatok spolupráce zo strany používateľov a spotrebiteľských organizácií počas prešetrovania, a najmä na úroveň opatrení, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že uloženie opatrení nebude mať celkovo významný negatívny vplyv na používateľov, zákazníkov alebo dodávateľov.
4. Záver o záujme Únie
(204)
Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.
G. DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(205)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(206)
Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(207)
Ujma by bola odstránená v prípade, ak by výrobné odvetvie Únie malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Dovoz z Turecka sa začal výrazne zvyšovať v roku 2008, čiže pred posudzovaným obdobím. Rentabilita výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010 sa preto nepovažovala za reprezentatívnu. Keďže tlak dovozu z Turecka nebol pred rokom 2008 na trhu Únie podstatný, usúdilo sa, že ziskovú maržu realizovanú pred týmto obdobím možno považovať za primeranú. Na základe informácií z podnetu dánske odvetvie výroby pstruhov realizovalo v rokoch 2006 a 2007 ziskovú maržu, ktorá v priemere dosiahla alebo prekročila úroveň 12 %. Následne sa preto v tejto fáze vyvodil záver, že zisková marža na úrovni 12 % z obratu by sa mohla považovať za primeranú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(209)
Egejské združenie vývozcov a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že cieľový zisk by mal byť nižší ako 12 %, pretože i) v predchádzajúcich prešetrovaniach (losos, veľký pstruh dúhový) boli použité nižšie cieľové zisky, ii) skutočná zisková marža, ktorú dosahovalo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia, bola tiež nižšia a iii) zisková marža vo výške 12 % sa vzťahuje na dánske odvetvie výroby pstruhov, a nie na celkové výrobné odvetvie Únie, a preto nie je reprezentatívna. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že by sa mala použiť zisková marža vo výške 3 %, pretože takáto zisková marža by bola v súlade s priemernou ziskovou maržou v celom potravinárskom priemysle.
(210)
Po prvé, pokiaľ ide o porovnanie s prešetrovaniami týkajúcimi sa veľkých pstruhov a lososov, treba poznamenať, že v každom prešetrovaní sa musí dospieť k záverom na základe vlastného skutkového stavu. V tomto konkrétnom prípade boli v spise tohto prešetrovania dostupné informácie, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, a preto sa použili.
(211)
Po druhé, cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii subvencovaného dovozu. Vzhľadom na to, že počas posudzovaného obdobia (a dokonca aj pred posudzovaným obdobím) dosahoval subvencovaný dovoz značný objem, nebolo možné konštatovať, že existovali normálne podmienky hospodárskej súťaže. Zisk na úrovni 12 % bol dosiahnutý pri absencii významného objemu tureckého dovozu na trhu Únie, a preto sa v tejto fáze považoval za primeraný cieľový zisk v podmienkach tohto prípadu.
(212)
Po tretie, dánske odvetvie výroby pstruhov sa považovalo za dostatočne reprezentatívne pre trh Únie, keďže Dánsko bolo jedným z hlavným výrobcov pstruhov v Únii. Vzhľadom na to, že v tejto fáze neboli dostupné iné informácie, použilo sa na účely stanovenia cieľovej úrovne zisku dánske odvetvie výroby pstruhov.
(213)
Tvrdenie, že všeobecná zisková marža v potravinárskom priemysle bola oveľa nižšia, nebolo zdôvodnené. Komisia sa domnieva, že zisková marža dánskeho odvetvia výroby pstruhov v každom prípade lepšie zohľadňuje osobitosti tohto odvetvia a je preto vhodnejšie. Potravinársky priemysel pozostáva z rôznych čiastkových kategórií pokrývajúcich rôzne segmenty trhu, ktoré majú odlišné trhové podmienky a ktoré nie sú nevyhnutne uplatniteľné na odvetvie výroby pstruhov.
(214)
Z uvedených dôvodov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že cieľové ziskové rozpätie na úrovni 12 % z obratu je primerané.
(215)
Komisia preto vypočítala nepoškodzujúcu cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie tak, že z predajných cien Únie odčítala skutočnú ziskovú maržu dosiahnutú počas obdobia prešetrovania a nahradila ju ziskovou maržou vo výške 12 %.
(216)
Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(217)
Úroveň odstránenia ujmy pre „spoločnosti v prílohe I“ a pre „všetky ostatné spoločnosti“ je vymedzená rovnakým spôsobom ako subvenčné rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 96 a 97).
2. Dočasné opatrenia
(218)
V súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia by sa malo dočasné vyrovnávacie clo uložiť na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss), živých s hmotnosťou nepresahujúcou 1,2 kg, alebo čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených vo forme celých rýb alebo bez hláv alebo vo forme filé s pôvodom v Turecku. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšej hodnoty subvenčných rozpätí.
(219)
Na základe uvedeného sú sadzby dočasného vyrovnávacieho cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.
(221)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb.
(223)
Ak spoločnosť zmení svoj názov, bez zmeny subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(224)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré hrozí vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami, je potrebné prijať osobitné opatrenia umožňujúce zabezpečiť uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne vyrovnávacie clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené vyrovnávacie clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(225)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
(226)
V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
(227)
Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých s hmotnosťou jedného kusu nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.
2. Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
Spoločnosť
Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla
Doplnkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Spoločnosti uvedené v prílohe I
8,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,7 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. októbra 2014