РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 470/2014
z 13. mája 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 14 ods. 1,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Dňa 28. novembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky nariadením (EÚ) č. 1205/2013 (ďalej len „dočasné nariadenie“) (2).
(2)
Toto konanie sa začalo 28. februára 2013 na základe podnetu podaného v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii (3).
(3)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné antidumpingové clo (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a dočasné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(6)
Komisia následne informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých plánovala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(7)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a v prípade potreby zohľadnili.
3. Výber vzorky
(8)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že celkový počet výrobcov z Únie nebol zreteľne uvedený v odôvodneniach 7, 11 a 75 dočasného nariadenia. Komisia v tejto súvislosti potvrdzuje, že sa prihlásilo osem výrobcov z Únie, ktorí boli aktívni počas OP. Totožnosť všetkých výrobcov z Únie okrem jedného bola utajená. Navrhovateľ vo svojej odpovedi na všeobecný informačný dokument uviedol troch výrobcov z Únie, ktorí ukončili svoju činnosť (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a štvrtú spoločnosť, ktorá výrazne znížila výrobu (Saint Gobain).
(9)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa metódy výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a výrobcov z Únie, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 7 až 24 dočasného nariadenia.
4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(10)
Po prijatí dočasného nariadenia sa v priestoroch druhého spolupracujúceho používateľa uskutočnila overovacia návšteva, konkrétne v spoločnosti Viessmann Faulquemont SAS vo Francúzsku.
5. Procesné práva
(11)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že dočasné zverejnenie, ktoré mu bolo poskytnuté, nebolo primerané, najmä pokiaľ ide o výpočet rozpätia dumpingu, podhodnotenia a ujmy. Vzhľadom na neexistenciu primeraného zverejnenia bol zbavený svojich základných práv na obhajobu, ktoré sú zaručené nariadením (ES) č. 1225/2009 („základné nariadenie“), dohodou WTO o antidumpingu, ako aj Chartou základných práv Európskej únie.
(12)
Pokiaľ ide o výpočet dumpingového rozpätia, vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom zverejnení neboli poskytnuté žiadne podrobnosti týkajúce sa výšky úpravy uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu a náklady na výrobný proces plavením (pozri odôvodnenie 64 dočasného nariadenia) alebo percenta predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.
(13)
Toto tvrdenie bolo prijaté a Komisia zverejnila ďalšie informácie. Ak z dôvodu zachovania dôvernosti nebolo možné poskytnúť presné údaje, zverejnili sa rozsahy.
(14)
Po konečnom zverejnení vyvážajúci výrobca tvrdil, že zverejnené údaje ešte neboli dostatočné a konkrétne uviedol, že nebolo jasné, či sa pri tejto úprave uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu zohľadnili náklady na povrchovú úpravu na jednej strane, na oboch stranách alebo na oboje.
(15)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 68, zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane a na oboch stranách existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Komisia preto pri výpočte úrovne úpravy nerozlišovala medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane alebo oboch stranách.
(16)
Pokiaľ ide o ujmu, ten istý vyvážajúci výrobca sa sťažoval, že v jeho osobitnom informačnom dokumente boli predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie v súvislosti s dvoma z celkovo piatich druhov výrobku označené ako dôverné alebo poskytnuté vo forme rozsahu z dôvodu zachovania dôvernosti.
(17)
Spoločnosť takisto tvrdila, že v tomto prípade existuje vysoký stupeň utajenia, pričom je známe meno iba jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky. Spoločnosť sa preto domnievala, že aj keď sa tieto informácie pri niektorých druhoch výrobkov týkajú údajov iba jedného alebo dvoch výrobcov z Únie, v žiadnom prípade by nebolo možné určiť uvedené spoločnosti a poskytnúť tak vyvážajúcemu výrobcovi individuálnu alebo kolektívnu konkurenčnú výhodu v porovnaní s konkurentmi v Únii.
(18)
Podľa článku 20 základného nariadenia je Komisia povinná zverejňovať po dočasných opatreniach podrobné údaje týkajúce sa základných skutočností a úvah, na základe ktorých boli uložené opatrenia. Komisia je však takisto povinná podľa článku 19 základného nariadenia považovať za dôverné všetky informácie, ktoré sú takejto povahy alebo ktoré sa poskytujú na základe dôvernosti.
(19)
V tomto konkrétnom prípade boli skutočné predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie pre dva druhy výrobkov buď odstránené, alebo nahradené rozsahmi, pretože informácie o jednom druhu výrobku pochádzajú výlučne od jedného alebo dvoch výrobcov z Únie. V tomto odvetví je okrem toho všeobecne známe, že tento konkrétny druh výrobku nevyrábajú žiadni iní výrobcovia z Únie. Komisia preto považuje tieto informácie na základe ich povahy za dôverné, keďže ich zverejnenie by pre konkurentov predstavovalo výraznú konkurenčnú výhodu a/alebo by malo značný negatívny vplyv na spoločnosti poskytujúce tieto informácie. Okrem toho bol v prípade druhého druhu výrobkov odstránený ten istý typ informácií s cieľom predísť tomu, aby sa údaje pre prvý druh výrobku odpočítali od celkových dostupných údajov.
(20)
Spoločnosť po konečnom zverejnení znovu zdôraznila svoje tvrdenie, že úroveň zverejnenia výpočtu rozpätia ujmy bola nedostatočná a neprimeraná. Konkrétne vyjadrila sťažnosť, že nebolo jasné, ako bol vybraný druhý druh výrobku, ktorého údaje boli odstránené. Komisia objasnila, že sa tak stalo čisto náhodne.
(21)
Spoločnosť ako riešenie údajného nedostatočného zverejnenia navrhla, aby sa jej právnici stretli so zamestnancami Komisie a podrobne prediskutovali výpočet rozpätia dumpingu a ujmy bez toho, aby sa urobila kópia akéhokoľvek dôverného dokumentu, alebo aby mali prípadne prístup k dátovej miestnosti v priestoroch Komisie, kde by sa mohli urobiť poznámky.
(22)
Komisia nemohla tejto žiadosti vyhovieť. Aby mohli právnici spoločnosti overiť tieto výpočty, museli by sa poskytnúť presné údaje od jednej alebo dvoch spoločností. Toto nebolo možné, keďže Komisia je povinná zachovať dôvernosť týchto údajov v súlade s článkom 19 základného nariadenia.
(23)
Komisia okrem toho v konečnom zverejnení výslovne uviedla, že pokiaľ ide o otázky týkajúce sa práva spoločnosti na obhajobu - ako je prístup k spisu - môže sa v rámci pôsobnosti úradníka pre vypočutie obrátiť na úradníka pre vypočutie (4). Spoločnosť sa však neobrátila na úradníka pre vypočutie v lehote stanovenej na predloženie pripomienok ku konečnému zverejneniu.
(24)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamietla tvrdenia týkajúce sa možného porušenia procesných práv dotknutého vyvážajúceho výrobcu.
B. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Dotknutý výrobok
(25)
Ako je uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, dotknutým výrobkom je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 - 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (ďalej len „dotknutý výrobok“, bežne označovaný ako „solárne sklo“). Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.
2. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(26)
Jeden vyvážajúci výrobca po dočasnom zverejnení tvrdil, že na rozdiel od toho, čo bolo uvedené v odôvodnení 32 dočasného nariadenia, záhradnícke sklo, ktoré spĺňa technické vlastnosti solárneho skla vymedzené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Po prvé, podľa vývozcu sa fyzikálne vlastnosti záhradníckeho skla dosť líšia od vlastností solárneho skla: i) záhradnícke sklo má odlišnú veľkosť v závislosti od požiadavky zákazníkov, pričom solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach; ii) záhradnícke sklo môže mať obojstrannú povrchovú úpravu, ale solárne sklo pre fotovoltické moduly nemá obojstrannú povrchovú úpravu. Po druhé, záhradnícke sklo má údajne odlišné využitie: nemôže sa používať buď na výrobu fotovoltických modulov, alebo tepelných kolektorov.
(27)
Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, skutočnosť, že solárne sklo používané na výrobu skleníkov má iné veľkosti ako solárne sklo používané na fotovoltické moduly alebo tepelné kolektory, nie je relevantná, pretože požiadavky na veľkosť sa v prípade fotovoltických modulov a skleníkov môžu líšiť. Akékoľvek vylúčenie výrobku na tomto základe môže takisto viesť k prípadnému obchádzaniu antidumpingových opatrení. Po druhé, záhradnícke sklo predávané na trhu nie je iba solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, ale môže byť aj bez povrchovej úpravy a mať jednostrannú povrchovú úpravu. Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 68, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa používa aj pre fotovoltické moduly a tepelné kolektory. Táto fyzikálna vlastnosť preto nemôže odlišovať solárne sklo používané na záhradnícke sklo od iného používania. V konečnom dôsledku nemožno vylúčiť, že sa solárne sklo určené na výrobu skleníkov bude používať na výrobu fotovoltických modulov a/alebo tepelných kolektorov.
(28)
Jeden dovážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že keďže solárne sklo, ktoré sa môže používať aj ako nábytkové sklo, nebolo vylúčené z rozsahu prešetrovania, výsledkom je administratívna záťaž a oneskorenia pre spoločnosti. Údajne je to zapríčinené skutočnosťou, že spoločnosti musia colným orgánom v Únii zasielať protokoly o skúškach zakaždým, keď o to colné orgány požiadajú, ak sa tieto opatrenia vzťahujú na dovážaný tovar.
(29)
Komisia sa domnieva, že tieto druhy skla by nemali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože solárne sklo môže mať potenciálne záhradnícke a nábytkárske využitie. Na zabezpečenie vhodnej ochrany výrobného odvetvia Únie proti škodlivému vplyvu dumpingového dovozu by sa malo predísť nedostatkom, ktoré môžu umožniť obchádzanie. Pozitívny účinok vhodnej ochrany vyvažuje negatívny účinok dodatočnej administratívnej záťaže, ktorú zrejme utrpel dotknutý dovozca.
(30)
Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že plavené sklo by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku, keďže sklo, ktoré vyrába, sa využíva na trhu budov a skleníkov. Okrem toho tvrdil, že plavené sklo sa nepoužíva na výrobu fotovoltických modulov. Na základe tvrdení, ktoré Komisia uviedla v odôvodnení 33 dočasného nariadenia, Komisia znovu pripomína, že plavené sklo jasne spĺňa technické vlastnosti solárneho skla uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia. Plavené sklo vyrába výrobné odvetvie Únie, ako aj vyvážajúci výrobcovia. Táto skutočnosť vyplýva aj z verejne dostupných informácií na internete (5). Toto tvrdenie sa preto zamieta.
3. Záver
(31)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa dotknutého výrobku a podobného výrobku, závery uvedené v odôvodneniach 26 až 33 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(32)
Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila, keď zamietla jeho žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ). Rovnaká požiadavka v súvislosti so stanovovaním THZ už bola vznesená v predbežnej fáze a Komisia ju v odôvodneniach 43 a 47 dočasného nariadenia zamietla.
(33)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že výhody získané z preferenčných daňových režimov a grantov nepredstavujú významný podiel jeho obratu. V tejto súvislosti sa pripomína, že toto tvrdenie spolu s ostatnými tvrdeniami už bolo riešené v liste z 13. septembra 2013, ktorý Komisia adresovala vývozcovi a v ktorom oboznámila stranu s určením THZ. Predovšetkým sa zdôraznilo, že absolútny zisk dosiahnutý počas obdobia prešetrovania nie je vzhľadom na povahu tejto výhody relevantný na posúdenie otázky, či je narušenie „závažné“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(34)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa potvrdilo zistenie, že všetky žiadosti o THZ majú byť zamietnuté, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 až 47 dočasného nariadenia.
2. Normálna hodnota
2.1. Výber analogickej krajiny
(35)
V dočasnom nariadení bolo za vhodnú analogickú krajinu vybraté Turecko v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Turecko nie je vhodnou analogickou krajinou na účely stanovenia normálnej hodnoty z toho dôvodu, že v Turecku existuje iba jeden výrobca solárneho skla a že na tureckom trhu prakticky neexistuje dovoz solárneho skla. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ziskové rozpätie na domácom tureckom trhu so solárnym sklom je mimoriadne vysoké, čím sa umelo zvyšuje úroveň normálnej hodnoty. Ten istý vyvážajúci výrobca okrem toho pripomenul, že na solárne sklo vyrábané v Turecku sa neaplikovala žiadna technológia povrchovej úpravy, a že žiadne turecké solárne sklo sa nevyrába pomocou výrobného procesu plavením. V dôsledku toho nebolo z domáceho tureckého trhu podobného výrobku možné získať kľúčové prvky potrebné na stanovenie normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca preto tvrdil, že ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty by sa namiesto toho mali použiť ceny Únie.
(36)
Po prvé, Komisia pripomína, že v Turecku neexistujú žiadne významné prekážky obchodu týkajúce sa podobného výrobku. Preto nemožno dospieť k záveru, že turecký trh so solárnym sklom je pre medzinárodný obchod uzavretý. Práve naopak, tento trh je otvorený a cena podobného výrobku na tomto domácom trhu sa určuje voľne na základe ponuky a dopytu.
(37)
Po druhé, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa mimoriadne vysokých ziskov na tureckom domácom trhu, Komisia zdôrazňuje, že počas OP nespozorovala na trhu s podobným výrobkov v Turecku nadmerné ziskové rozpätie v porovnaní so ziskovým rozpätím, ktoré dosiahli výrobcovia v Únii počas posudzovaného obdobia.
(38)
Po tretie, nedostatok určitých druhov výrobkov v tretej krajine neznamená, že táto krajina nemôže byť analogickou krajinou. Práve naopak, v článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa uvádza, že ak na domácom trhu neexistuje predaj určitých druhov výrobkov, Komisia vypočíta normálnu hodnotu na základe výrobných nákladov v krajine pôvodu, ktoré sa zvýšia o primeranú sumu na predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk. Podiel nákladov na povrchovú úpravu a nákladov na výrobný proces plavením bol založený na overiteľných údajoch z výrobného odvetvia Únie.
(39)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie, že Turecko nie je vhodná analogická krajina, zamieta.
(40)
Komisia takisto nemôže akceptovať tvrdenie, že normálna hodnota by sa mala stanoviť na základe cien skutočne zaplatených v Únii. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia môže Komisia zmeniť ceny v Únii len na stanovenie normálnej hodnoty, ak túto hodnotu nie je možné určiť na základe údajov z príslušnej analogickej krajiny. Keďže sa zistilo, že existuje vhodná analogická krajina s dostatočnou spoluprácou zo strany výrobcu, Komisia bola povinná stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z tejto analogickej krajiny a neuchýliť sa k cenám v Únii (6).
(41)
Komisia potvrdzuje výber Turecka za analogickú krajinu v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia.
2.2. Normálna hodnota
(42)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila pri stanovení normálnej hodnoty tým, že vychádzala len zo ziskového predaja v analogickej krajine a hypotetické ziskové rozpätie pridala k tým predajom, ktoré neboli ziskové.
(43)
Komisia potvrdzuje, že na stanovenie normálnej hodnoty, ako je vysvetlené v odôvodneniach 61 a 62 dočasného nariadenia a požadované článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, overila, že minimálne 80 % predajov všetkých druhov výrobkov podobného výrobku na tureckom domácom trhu bolo ziskových. Zodpovedajúcim spôsobom sa tak pri stanovení normálnej hodnoty zohľadnil všetok predaj na tureckom domácom trhu, či už bol alebo nebol ziskový. Toto tvrdenie je preto nepodložené a z tohto dôvodu sa zamieta.
(44)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, potvrdzujú sa odôvodnenia 58 až 64 dočasného nariadenia.
2.3. Vývozná cena
(45)
Keďže v súvislosti s vývoznými cenami neboli predložené nijaké pripomienky, odôvodnenie 65 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2.4. Porovnanie
(46)
Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia chybne upravila svoju vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Tvrdil, že výrobca a prepojený obchodník tvoria jeden hospodársky subjekt, a že takáto úprava je preto vylúčená. V každom prípade je miera úprav príliš vysoká, keďže ju Komisia založila na skutočných prirážkach, ktoré neboli stanovené na základe trhových cien, ale boli skôr výsledkom dohody o transferovom oceňovaní. Komisia namiesto toho mala prípadnú úpravu vykonať na základe odhadovaných prirážok medzi výrobcom a neprepojeným dovozcom na základe trhových cien.
(47)
Z prešetrovania vyplynulo, že samotný vyvážajúci výrobca má plne funkčné vývozné oddelenie, ktoré rokovalo o obchodných a dodacích podmienkach so zákazníkmi z Únie, vydávalo príkazy na výrobu, organizovalo a zabezpečovalo dopravu finálneho výrobku k zákazníkom z Únie vrátane všetkých prepravných dokladov, vykonávalo vývozné colné konanie a pripravovalo dokumenty o predaji. Medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom však nedošlo k duplicite úloh súvisiacich s vývozom. Vyvážajúci výrobca však obchodníkovi vystavil faktúry za predaj, ktorý potom vystavil faktúru za predaj zákazníkovi v Únii za zmluvnú cenu. Prepojený obchodník inkasoval platbu, odpočítaval prirážku a uhradil zvyšnú sumu vyvážajúcemu výrobcovi.
(48)
Komisia sa preto domnieva, že prepojeného obchodníka nemožno považovať za interné oddelenie predaja, aj keby sa tieto dve spoločnosti považovali za jeden hospodársky subjekt, a že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) je plne odôvodnená. Okrem toho, keďže táto úprava odráža skutočne účtovanú prirážku medzi prepojenými spoločnosťami, neexistuje dôvod na to, aby bola nahradená inou teoretickou sumou. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(49)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho výrobné kapacity boli oveľa vyššie ako kapacity výrobného odvetvia Únie, a že mal preto výhodu v podobe nižších nákladov na svoju výrobu dotknutého výrobku. Komisia by preto mala posúdiť údajnú výhodu týkajúcu sa jeho nižších výrobných nákladov a vykonať príslušnú úpravu.
(50)
Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje príslušné zákonné ustanovenie, podľa ktorého by sa takáto úprava mohla vykonať. Po druhé, nebolo preukázané, že nižšie náklady z dôvodu vyšších výrobných kapacít by ovplyvnili ceny alebo porovnateľnosť cien v zmysle článku 2 ods. 10 základného nariadenia. Aj keby sa rozdiel v nákladoch mohol preukázať, nie je jasné, ako sa to odrazí na konečnej cene a či sa nebude kompenzovať rozdielom v iných nákladoch.
(51)
Okrem toho, údajná výhoda, ktorú uviedol vyvážajúci výrobca, sa týka údajne nižších výrobných nákladov v porovnaní s nákladmi pre výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa pripomína, že vyvážajúcemu výrobcovi nebolo udelené THZ a že jeho náklady preto neboli overené. Komisia podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia stanovila normálnu hodnotu na základe skutočných cien a/alebo nákladov výrobcu z analogickej krajiny, pretože ceny a náklady v krajinách s iným ako trhovým hospodárstvom nie sú výsledkom trhových síl, a preto ako také nie sú spoľahlivým ukazovateľom trhových cien alebo nákladov.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca v ČĽR tvrdil, že Komisia by mala upraviť vývoznú cenu zo závodu jedného zo svojich konkurentov tým, že od nej odpočíta poplatok za služby a licenčný poplatok, ktoré údajne platil tretej strane.
(53)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje relevantné ustanovenie základného nariadenia, podľa ktorého by sa mohla vykonať takáto úprava. Po druhé, aj keby sa toto tvrdenie mohlo vykladať tak, že sa naň vzťahuje článok 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia, ktorým sa stanovujú úpravy pre dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, toto ustanovenie sa netýka poplatkov za služby alebo nákladov súvisiacich s licenčnou zmluvou. Takéto náklady predstavujú náklady na podnikanie, ktoré spravidla hradí výrobca tovaru využívajúci technologickú licenciu získanú od tretej strany bez ohľadu na to, či sa tovar vyváža alebo predáva na domácom trhu. Tieto náklady by sa preto mali zohľadniť v konečnej cene vývozného, ako aj domáceho predaja. Tieto náklady preto nemôžu ovplyvniť porovnateľnosť medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Úprava podľa článku 2 ods. 10 preto nie je opodstatnená a toto tvrdenie sa preto zamieta.
(54)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 67 a 68 dočasného nariadenia, na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(55)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov špecifických pre spoločnosť na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, vývozného cla a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien. Komisia však po uložení dočasných opatrení zaznamenala v súvislosti s úpravou DPH administratívne opomenutie. To bolo náležite opravené pre výpočet dumpingu uvedený v príslušnej tabuľke v odôvodnení 169 ďalej.
(56)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnávanie cien medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou nebolo v prípade jedného druhu dotknutého výrobku urobené správne. Na toto tvrdenie sa reaguje v odôvodneniach 67 až 68 ďalej.
2.5. Dumpingové rozpätia
(57)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 69 až 73 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.
(58)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dotazníku o antidumpingu chybne doplnil nesprávne hodnoty týkajúce sa nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „hodnoty CIF“) o množstve svojich vývozných predajov dotknutého výrobku do EÚ. Uvedené hodnoty CIF boli príliš nízke, čím sa zvýšilo dumpingové rozpätie spoločnosti, ako aj rozpätie ujmy.
(59)
Komisia túto žiadosť dôkladne preskúmala. Komisia mohla platnosť tohto tvrdenia overiť po skontrolovaní a overení cien CIF príslušných transakcií na mieste s dovozcom EÚ. Toto tvrdenie sa preto akceptovalo.
(60)
Vzhľadom na vykonané úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny, a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
84,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
90,1 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(61)
V súvislosti s vymedzením výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii neboli predložené žiadne pripomienky. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 75 až 79 dočasného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(62)
Po dočasnom zverejnení boli údaje o objeme predaja, ktoré predložil navrhovateľ a ktoré sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aktualizované o údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Tabuľka 1 bola opravená zodpovedajúcim spôsobom (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, potvrdzuje sa trend spotreby v Únii uvedený v odôvodneniach 80 až 82 dočasného nariadenia.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (v 1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celková spotreba v Únii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
3. Objem, cena a podiel na trhu dumpingového dovozu z dotknutej krajiny
(63)
Z dôvodu opravy predaja výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa musel opraviť aj podiel dovozu na trhu z dotknutej krajiny (pozri tabuľku 2). Touto opravou sa nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.
(64)
Komisia následne potvrdila odôvodnenia 83 až 87 dočasného nariadenia.
Tabuľka 2
Objem dovozu (v 1 000 m2) a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Podiel na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
4. Cenové podhodnotenie
(65)
V odôvodneniach 88 až 89 dočasného nariadenia sa uvádza, ako bolo počas OP stanovené cenové podhodnotenie. Vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie a upravené na úroveň cien zo závodu boli porovnávané s príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobku dovozu od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Predmetný dovoz bol adresovaný prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovený na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, t. j. vrátane nákladov spojených s colným konaním, clami, manipuláciou a nakladaním tovaru. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 % až 15 %.
(66)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v predchádzajúcom odôvodnení, a po odpočítaní rabatov a zliav. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku dumpingového dovozu podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo v rozpätí 10,6 % až 26,7 %.
(67)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnanie cien nebolo v prípade jedného druhu výrobku urobené správne. Konkrétne tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa malo porovnávať oddelene od solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Náklady a cena solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou sú údajne oveľa vyššie ako náklady a cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Okrem toho tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou má za bežných okolností oveľa vyšší koeficient solárnej priepustnosti ako solárne sklo s jednostrannou povrchovou úpravou. Jeden vyvážajúci výrobca nakoniec uviedol, že vo fotovoltických moduloch sa nikdy nepoužívalo solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, keďže jeho cena je oveľa vyššia ako cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, ale koeficient solárnej priepustnosti solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou je rovnaký ako v prípade solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, keď sa používa na výrobu fotovoltických modulov. Na druhej strane, vyššia priepustnosť, ktorá sa v prípade solárnych tepelných aplikácií dosahuje pomocou solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou, je údajne dôležitá, keďže vďaka nej môžu byť solárne tepelné aplikácie oveľa účinnejšie.
(68)
Komisia odmieta tvrdenia, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia, z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, nad rámec všeobecných tvrdení vyvážajúci výrobca neposkytol žiadny dôkaz o tom, že medzi jednostrannou a obojstrannou povrchovou úpravou solárneho skla existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo opak a uviedlo, že v závislosti od použitej technológie povrchovej úpravy sa výrobné náklady líšia a sklo s obojstrannou povrchovou úpravou nemusí byť nevyhnutne drahšie ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou a naopak. Po druhé, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou môže dosiahnuť väčšiu solárnu priepustnosť ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou (prvé môže dosiahnuť maximálne 98 % solárnu priepustnosť, pričom druhé maximálne 95 %) a táto technická vlastnosť sa týka len solárnych tepelných aplikácií, pričom pre fotovoltické moduly nie je relevantná. Na rozdiel od toho, čo tvrdí vyvážajúci výrobca, sa však solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou predáva aj výrobcom fotovoltických modulov a dokonca tvorí ich hlavný trh. Počas OP bol predaj skla s obojstrannou povrchovou úpravou výrobného odvetvia Únie na tepelné kolektory v skutočnosti zanedbateľný (menej ako 1 % všetkých predajov skla s obojstrannou povrchovou úpravou; všetok ostatný predaj sa týkal fotovoltických modulov).
(69)
Pokiaľ ide o náklady po dovoze, po dočasnom zverejnení boli doručené dve pripomienky. V prvej pripomienke navrhovateľ tvrdil, že úpravy nákladov o náklady na colné konanie, clo, manipuláciu a nakladanie tovaru by mali mať oveľa nižšiu sadzbu, t. j. 0,26 EUR/m2 pre náklady na colné konanie, manipuláciu a nakladanie tovaru plus 3 % clo, namiesto sadzby 0,40 EUR/m2 plus 3 % clo, ktorá bola použitá.
(70)
Druhá pripomienka prišla od vyvážajúceho výrobcu, ktorý tvrdil, že nebol zverejnený žiadny podrobný rozpis, okrem celkového pokrytia nákladov na manipuláciu, poplatkov za colné konanie a dočasné skladovanie dovážaných výrobkov v mieste dovozu vo výške 0,40 EUR/m2. Takisto tvrdil, že neboli vysvetlené kritériá na určenie toho, či sa úprava považovala za odôvodnenú alebo nie.
(71)
Predmetné úpravy, ktoré uplatňovala Komisia, sú založené na overených údajoch získaných od dovozcov solárneho skla vyrábaného v ČĽR a odrážajú skutočné vážené priemerné náklady na dovoz dotknutého výrobku počas OP. Na druhej strane navrhovateľ poskytol vyhlásenie o bežných štandardných poplatkoch účtovaných nezávislým nákladným dopravcom za dovoz z Číny v štandardných lodných kontajneroch. Toto tvrdenie nepredstavuje platný dôkaz o skutočných poplatkoch účtovaných nákladnými dopravcami za dovoz dotknutého výrobku počas OP. Tvrdenie, ktoré predložiť navrhovateľ, sa preto zamieta.
(72)
Pokiaľ ide o tvrdenie vyvážajúceho výrobcu, nebolo možné poskytnúť žiadny ďalší rozpis sumy 0,40 EUR/m2, keďže táto suma je váženým priemerom vypočítaným na základe početných skutočných faktúr vydaných počas OP za dovoz čínskeho solárneho skla do rôznych prístavov EÚ. Skutočné náklady, ktoré vznikli po dovoze, sa tak líšia v závislosti od vstupného prístavu EÚ, druhu výrobku, využívania dočasného uskladnenia v mieste dovozu atď.
(73)
Okrem toho, úprava nákladov po dovoze, ktorú Komisia vykonala v dočasnom nariadení, sa považuje za odôvodnenú, pretože je založená na overených skutočných faktúrach za dovoz čínskeho solárneho skla od nezávislých dovozcov.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky k metodike použitej na výpočet podhodnotenia, potvrdzuje sa metóda cenového porovnania vysvetlená v odôvodneniach 89 a 90 dočasného nariadenia.
5. Makroekonomické ukazovatele
(75)
Ako je uvedené v odôvodnení 92 dočasného nariadenia, Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie boli analyzované na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktorí sa prihlásili počas prešetrovania, a ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie.
(76)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neurobila analýzu ujmy v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, keďže vypracovala analýzu ujmy na základe dvoch samostatných a údajne nekonzistentných súborov údajov, t. j. makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov ujmy. Ďalej tvrdí, že údajná nekonzistentnosť analýzy na základe dvoch súborov údajov vyvoláva vážne pochybnosti o primeranosti, spravodlivosti a objektívnosti celkového obrazu o ujme.
(77)
Tá istá spoločnosť zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení. Citovala aj niekoľko predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých inštitúcie Únie údajne vymedzili nekonzistentným spôsobom odlišné súbory údajov ako patriace do mikroekonomických alebo makroekonomických údajov.
(78)
Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Toto je metodika vzťahujúca sa na prípady výberu vzoriek s cieľom analyzovať situáciu výrobného odvetvia Únie a zohľadniť nielen trendy, ktoré vykazuje vzorka, ale aj trendy výrobného odvetvia Únie ako celku. V analýze boli zohľadnené všetky faktory stanovené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Záver o ujme je takisto vypracovaný na základe ich všetkých. Zodpovedajúcim spôsobom sa analýza ujmy vykonala v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia.
(79)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 90 až 94 dočasného nariadenia.
(80)
Pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, ktoré Komisia analyzovala v odôvodneniach 95 až 103 dočasného nariadenia, z dôvodu opravy predajov výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa podiel výrobcov z Únie na trhu mierne zmenil (pozri tabuľku 5). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 95 až 105 dočasného nariadenia.
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (v 1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podiel na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
6. Mikroekonomické ukazovatele
(81)
Po dočasnom zverejnení sa aktualizovali jednotkové výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Podľa toho bola mierne upravená tabuľka 7 (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 106 až 123 dočasného nariadenia.
Tabuľka 7
Priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
7. Záver o ujme
(82)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje závery uvedené v odôvodneniach 124 až 129 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Účinok dumpingového dovozu
(83)
Komisia v odôvodneniach 131, 132 a 133 dočasného nariadenia dospela k záveru, že medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR existuje príčinná súvislosť. Tento záver napadlo niekoľko zainteresovaných strán, ktoré tvrdili, že medzi ujmou a vyššou mierou dovozu z dotknutej krajiny neexistuje žiadna primeraná a ucelená časová súvislosť. Vyplýva to zo skutočnosti, že dovoz z Číny sa medzi rokmi 2009 a 2011 podstatne zvýšil. Okrem toho, priemerná cena čínskeho dovozu bola v roku 2011 4,96 EUR/m2, čo je suma približujúca sa k sume v roku 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Rovnaké strany tvrdili, že záver o tom, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, by sa mala pripísať čínskemu dovozu v roku 2012, je v rozpore s jej zisteniami o tom, že čínsky dovoz údajne nemal negatívny vplyv rok predtým, najmä pokiaľ ide o ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie, aj keď priemerná dovozná cena bola veľmi podobná.
(85)
Od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP sa dovoz zvýšil o 596 % s nárastom ich podielu na trhu o 321 %. Dovozné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %.
(86)
Je pravdou, že ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v roku 2011 bolo len mierne nižšie ako v roku 2010 napriek vysokému nárastu dovozu z ČĽR už v roku 2011. Počas roka 2011 sa však výrazne zvýšila spotreba solárneho skla v Únii, konkrétne o 20,4 % medzi rokmi 2010 a 2011, zatiaľ čo dovoz z ČĽR sa za rovnaké obdobie zvýšil o 150 %. Počas OP spotreba klesla o mierne viac ako 19 %, objem čínskeho dovozu sa však aj tak v porovnaní s rokom 2011 ďalej zvyšoval o viac ako 35 %. Týmto sa jasne preukazuje časová súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP, a výrazným zvýšením dumpingového čínskeho dovozu. Logicky takisto určitý čas trvá, kým výrobcovia z Únie pocítia niektoré z negatívnych vplyvov zvýšeného dumpingového dovozu (napríklad úbytok klientov, utrpenie strát, zníženie návratnosti investícií a peňažných tokov atď.). Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(87)
Po konečnom zverejnení tie isté strany tvrdili, že časová súvislosť medzi utrpenou značnou ujmou a dumpingovým čínskym dovozom sa nemôže posudzovať na základe celého posudzovaného obdobia od roku 2009 do konca OP bez toho, aby sa zohľadnili priebežné trendy zaznamenané v tomto období.
(88)
Komisia analyzovala aj priebežné trendy počas posudzovaného obdobia. Skutočnosť, že v roku 2011 bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, aj keď sa v tom roku výrazne zvýšil dovoz z Číny, nemá vplyv na záver, že v OP došlo k časovej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Číny.
(89)
Počas OP spotreba síce klesla o mierne viac ako 19 %, čínski vyvážajúci výrobcovia však:
-
zvýšili svoj podiel na trhu o 12,4 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o 12,3 percentuálneho bodu,
-
zvýšili objemy čínskeho dovozu o viac ako 35 % v porovnaní s poklesom predaja výrobného odvetvia Únie o 32 % a
-
ešte znížili svoje už veľmi nízke vývozné ceny o viac ako 10 % a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o 26,7 %, čím prispeli k stratám, ktoré počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(90)
Na základe uvedenej analýzy dospela Komisia k záveru, že prítomnosť dumpingového dovozu a značný nárast jeho podielu na trhu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobili značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(91)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa účinku dumpingového dovozu, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 131, 132 a 133 dočasného nariadenia.
2. Vplyv ďalších faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(92)
Podiel dovozu z tretích krajín na trhu sa z dôvodu opravy údajov o predaji vo výrobnom odvetví Únie (pozri odôvodnenie 62) mierne zmenil (pozri opravenú tabuľku 11 ďalej). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.
(93)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 134 až 137 dočasného nariadenia.
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín (v 1 000 m2)
Tretie krajiny
2009
2010
2011
OP
Podiel na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Zdroj: Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov v Únii.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(94)
Jedna strana napadla zistenia Komisie uvedené v odôvodnení 139 dočasného nariadenia o tom, že k poklesu vývozného predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP došlo s najväčšou pravdepodobnosťou z dôvodu veľmi nízkych cien čínskeho vývozu do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady). Strana sa domnievala, že tento záver je nezaručený, pretože k vývozu z Číny dochádzalo aj v roku 2011, a preto neexistuje dôvod, prečo by malo dôjsť k vplyvu len v roku 2012. Takisto sa domnieva, že skutočným dôvodom nízkeho vývozného predaja bola skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo konkurencieschopné a keď sa ceny na svetovom trhu znížili, výrobné odvetvie Únie nedokázalo zostať konkurencieschopné. V dôsledku toho strana tvrdila, že pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie počas OP ďalej prispieval k utrpenej ujme.
(95)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t. j. roka 2011, len 14 %. V roku 2012 došlo k ďalšiemu poklesu na 5 %.
(96)
Komisia odmieta tieto tvrdenia z nasledujúcich príčin. Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších na svete, vždy bol a stále je hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie, nie trhy tretích krajín. Takisto skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, sa prejavuje v dodatočných nákladoch pri preprave na vzdialenosti (z dôvodu poškodenia a korózie). Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii z vyplnených dotazníkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli ceny čínskeho vývozu do hlavných vývozných cieľových krajín výrobného odvetvia Únie veľmi nízke a znížili sa ešte viac počas OP v porovnaní s rokom 2011. Z toho vyplýva, že znížená vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je zapríčinená najmä čínskym vývozom s čoraz nižšou cenou, takisto na trhy tretích krajín, čo sa počas prešetrovania potvrdilo.
(97)
Po konečnom zverejnení tá istá strana tvrdila, že prešetrovanie sa týkalo trhu Únie a že sa v ňom neposudzovalo žiadne údajne nespravodlivé stanovovanie cien na trhoch v tretích krajinách.
(98)
Okrem toho, zistenia inštitúcií EÚ, aj to aj za predpokladu, že sú správne, údajne ujmu spôsobenú ostatnými faktormi pripisujú dumpingovému dovozu do Únie. Údajný čínsky vývoz s nízkou cenou alebo subvencovaný čínsky vývoz do tretích krajín preto nepredstavoval dumpingový dovoz do EÚ, a ako taký sa kvalifikoval ako ďalší faktor, ktorého škodlivé účinky nebolo možné pripísať dumpingovému dovozu.
(99)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Neprešetrovala, či sú ceny dovozu ČĽR do tretích krajín dumpingové a/alebo subvencované. Iba stanovila na základe vývozných cien do tretích krajín, ktoré boli predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, že uvedené ceny sa stabilne znižovali v uplynulých rokoch.
(100)
V rovnakom zmysle Komisia analyzovala cenový pokles dovozu z ČĽR do tretích krajín ako samostatný faktor a nepripísala ho dumpingovému dovozu do Únie. Táto skutočnosť sa dokonca použila len ako možné vysvetlenie vývozu výrobného odvetvia do hlavných cieľových krajín vývozu v súvislosti so skutočnosťou, že uvedené trhy neboli v danom čase a nikdy hlavnými trhmi výrobného odvetvia Únie. Aj vo vrcholových rokoch 2010 a 2011 sa viac ako 85 % predaja výrobného odvetvia Únie predalo na trhu Únie.
(101)
Preto sa potvrdzuje záver v odôvodnení 140 dočasného nariadenia, že zhoršenie vývoznej výkonnosti výrobcov Únie zaradených do vzorky nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.3. Vývoj spotreby, kapacity a využitia kapacity
(102)
Jedna strana tvrdila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená poklesom spotreby v Únii. Toto je údajne jediný faktor, ktorý klesol po prvý raz v roku 2012 a s ktorým možno odôvodnene spájať ujmu, zatiaľ čo čínsky dovoz sa začal už v roku 2011 s cenami porovnateľnými s cenami v roku 2012. Tá istá strana zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení.
(103)
V roku 2012 spotreba skutočne v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesla. Analýza Komisie sa však týka obdobia od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP a v tomto období sa spotreba Únie celkovo zvýšila o 65 %. Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu konštantne a výrazne znižoval, celkovo o 25,7 %, zatiaľ čo podiel čínskeho vývozu na trhu sa zvýšil o 321 %. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.
(104)
Počas OP bola spotreba v Únii ešte na porovnateľnej úrovni ako v roku 2010, kým rok 2010 bol rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo primeraný zisk, ako je uvedené v tabuľke 10 dočasného nariadenia. Z toho dôvodu nemohol samotný pokles spotreby Únie počas OP viesť k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Okrem toho, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2010 a 2012 o 26,6 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu sa v rovnakom období zvýšil o 318 %. Nakoniec, ak pokles spotreby počas OP mal ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pokles by mal ovplyvniť aj čínsky dovoz. Jednoznačne to tak však v tomto prípade nebolo. Naopak, počas OP sa čínsky dovoz významne zvýšil z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu.
(105)
Komisia preto zamieta toto tvrdenie a potvrdzuje závery, ku ktorým dospela v odôvodneniach 141 a 142 dočasného nariadenia.
(106)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie uvedenú v tabuľke 4 dočasného nariadenia, Komisia zastáva názor, že jej nárast je zjavným dôsledkom trendu zvyšovania spotreby v Únii do roku 2011.
(107)
Komisia takisto zistila, že hlavným dôvodom nárastu výrobnej kapacity od roku 2011 do konca OP o 12,5 % bol vstup jednej spoločnosti na trh so solárnym sklom, keďže výrobná kapacita všetkých ostatných spoločností na trhu sa počas toho istého obdobia mierne znížila.
(108)
Komisia sa preto domnieva, že trend vývoja kapacity výrobného odvetvia Únie sa riadi vývojom spotreby v Únii. Komisia sa preto domnieva, že vysoká výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie, ktorá už bola na začiatku posudzovaného obdobia vysoká a ktorá zostala vysoká aj počas OP, nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(109)
Po konečnom zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že Komisia nezohľadnila ako dôležitú príčinu ujmy údajnú nadmernú kapacitu. Počas posudzovaného obdobia údajne nebolo zvýšenie kapacity odôvodnené zvýšením spotreby, keďže výrobné odvetvie Únie zažívalo stály obrovský rozdiel medzi výrobnou kapacitou a spotrebou, čo nie je, podľa ich názoru, hospodársky životaschopné. Jedna strana ďalej tvrdila, že skutočnosť, že na trh vstúpil nový účastník medzi rokom 2011 a koncom OP, prispela k vzniknutej ujme, pretože sa zvýšila domáca hospodárska súťaž.
(110)
Tvrdila takisto, že klesajúca spotreba Únie, rastúca výrobná kapacita v spojení s poklesom vývozného predaja mali za následok nízku mieru využitia kapacity. Táto nízka miera využitia kapacity spôsobila vysoké fixné náklady, ktoré podľa jej názoru vážne ovplyvnili odvetvie solárneho skla v Únii.
(111)
Komisia konštatuje, že úroveň kapacity celého výrobného odvetvia Únie bola stále vyššia ako celková spotreba Únie počas celého posudzovaného obdobia. Napriek tomu to nezabránilo spoločnostiam z výrobného odvetvia Únie zaradeným do vzorky, aby počas dvoch rokov pred OP dosahovali zisky, zatiaľ čo len počas OP utrpeli významné straty na úrovni 14,5 %.
(112)
Okrem toho sa kapacita výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšila medzi rokmi 2010 a 2011 len o 4 % a medzi rokom 2011 a OP o 2,6 %, výsledkom čoho je mierny celkový nárast medzi rokom 2010 a OP na úrovni 6,7 %.
(113)
Z toho vyplýva, že rozdiel medzi spotrebou a kapacitou existoval počas celého posudzovaného obdobia a aj keď bol v OP mierne vyšší, nemožno ním vysvetliť obrovské straty, ktoré v OP utrpeli spoločnosti zaradené do vzorky. V dôsledku toho Komisia odmieta tvrdenie, že úroveň kapacity výrobného odvetvia Únie nie je hospodársky životaschopná.
(114)
Pokiaľ ide o argument, že nový účastník na trhu v roku 2012 prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, Komisia konštatuje, že tento nový účastník trhu, aj keď inštaloval vysokú kapacitu, mal počas OP veľmi obmedzený objem výroby a predaja v rozsahu 2 % celkového predaja EÚ. V dôsledku toho mal jeho vstup sotva vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku s výnimkou toho, že výrazne zvýšil údaje o jeho kapacite a využití kapacity. Bez údajov tejto spoločnosti by sa kapacita všetkých výrobcov v Únii medzi rokmi 2011 a 2012 v skutočnosti znížila.
(115)
V rámci prešetrovania sa okrem toho nepotvrdilo, že na výrobné odvetvie solárneho skla majú vážny vplyv fixné náklady. Priemerné fixné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v skutočnosti v rozsahu 25 % až 35 % celkových výrobných nákladov. V predchádzajúcich rokoch 2010 a 2011 bolo percento fixných nákladov mierne nižšie, ale stále v rovnakom rozsahu. Z toho jasne vyplýva, že vysoká kapacita v OP mala zrejmý vplyv na výrobné náklady, ale jej vplyv nebol významný a nemožno ním vysvetliť vysoké straty vzniknuté v OP, najmä v porovnaní so ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho miera využitia kapacity výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesla v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ale v OP bola ešte na úrovni 65 %.
(116)
Komisia nakoniec vo svojej analýze zohľadnila aj skutočnosť, že inštalovanú kapacitu možno upraviť na výrobu ostatných druhov skla, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. Komisia preto aj z tohto dôvodu nesúhlasí so zainteresovanou stranou v tom, že vysoká inštalovaná kapacita nie je hospodársky životaschopná.
(117)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamieta tvrdenia, ktoré predložila strana, a pripomína, že vývoj spotreby, kapacity a využívania kapacity počas posudzovaného obdobia, ktorý bol analyzovaný samostatne aj súhrnne, nenarušuje príčinnú súvislosť zistenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.
2.4. Vývoj v oblasti solárnych modulov
(118)
Dve strany tvrdili, že okrem vývoja spotreby dotknutého výrobku bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená aj poklesom spotreby solárnych modulov a stratami, ktoré toto odvetvie utrpelo na konci roka 2011/začiatku roka 2012. Vplyv finančných ťažkostí výrobcov solárnych panelov na trh so solárnym sklom sa údajne začal prejavovať na konci roka 2011 a v roku 2012 z dôvodu nevyhnutnej časovej medzery medzi uvedenými dvomi udalosťami.
(119)
Tie isté tvrdenia jedna strana zopakovala po konečnom zverejnení.
(120)
Komisia v odôvodnení 143 dočasného nariadenia skutočne konštatovala, že trendy pozorované v prípade solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla, keďže 80 % - 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu). Ako však uviedla v odôvodneniach 143 a 144 dočasného nariadenia, spotreba solárnych modulov sa počas posudzovaného obdobia, t. j. rokov 2009 - 2012 neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia ako v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (7). Okrem toho sa zistilo, že zníženie výkupných cien (feed-in-tariffs) na konci roka 2011 a začiatku roka 2012 nenarušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom solárnych modulov a zistenou značnou ujmou (8), keďže dopyt po solárnych moduloch bol počas obdobia rokov 2009 - 2012 stále relatívne vysoký.
(121)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že zníženie úrovne spotreby solárnych modulov v roku 2012 nemožno ako také považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(122)
Podobne, keďže dopyt po solárnych moduloch zostal v období rokov 2009 - 2012 pomerne vysoký a dopyt po solárnom skle sa v rovnakom období zvýšil o 65 %, vplyv spotreby solárneho skla na zhoršenie finančnej situácie výrobcov solárnych modulov na konci roka 2011/začiatku roka 2012 nemožno samotný považovať za taký faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(123)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, potvrdzuje sa záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 144 dočasného nariadenia.
2.5. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(124)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti potvrdzuje svoje zistenia v odôvodneniach 130 - 133 dočasného nariadenia o tom, že dovoz príslušného výrobku z príslušnej krajiny bol počas OP predmetom dumpingu a že viedol k zníženiu predaja výrobného odvetvia Únie. Okrem toho to znamená jasnú časovú zhodu medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz priamo konkuroval výrobe výrobného odvetvia Únie, ktoré v dôsledku toho zaznamenalo pokles ziskovosti a podielu na trhu počas posudzovaného obdobia. Ostatné možné príčiny ujmy boli analyzované vyššie, pričom žiadna z nich, či už bola analyzovaná jednotlivo alebo súhrnne, nebola taká, aby narušila príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(125)
Na zmenu tohto záveru neboli poskytnuté žiadne nové dôkazy a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záveru o príčinnej súvislosti, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 145 a 146 dočasného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(126)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 148 až 151 dočasného nariadenia.
2. Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov
(127)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov a obchodníkov, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 152, 153 a 154 dočasného nariadenia.
3. Záujem dodávateľov surovín
(128)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dodávateľov surovín, Komisia potvrdzuje odôvodnenie 155 dočasného nariadenia.
4. Záujem používateľov
(129)
Prihlásil sa jeden používateľ, ktorý uviedol, že antidumpingové opatrenia naňho nebudú mať vplyv, keďže nepoužíval solárne sklo vyrobené v ČĽR a ani to nemá v úmysle.
(130)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že uloženie antidumpingového cla na čínske solárne sklo môže v menšej miere priaznivo ovplyvniť výrobné odvetvie solárneho skla Únie, ale výrazne poškodiť výrobné odvetvie fotovoltických modulov a solárnych tepelných kolektorov v Únii, keďže bude musieť platiť za dotknutý výrobok vyššiu sumu. Okrem toho by to pravdepodobne bolo v rozpore s cieľom ochrany životného prostredia Únie, pretože by došlo k zvýšeniu cien fotovoltických modulov a solárnych tepelných aplikácií a tým by sa zvýhodňovalo výrobné odvetvie solárneho skla, ktoré považuje za energeticky náročné.
(131)
Ako je uvedené v odôvodnení 157 dočasného nariadenia, uloženie antidumpingových ciel bude mať len veľmi obmedzený vplyv (menej ako 1 %) na celkové náklady na solárne moduly. Nebol doručený žiadny dôkaz, ktorým by sa spochybnila presnosť tejto analýzy. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(132)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 155 až 159 dočasného nariadenia.
5. Aspekty hospodárskej súťaže
(133)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa aspektov hospodárskej súťaže uvedených v odôvodneniach 160 až 163 dočasného nariadenia, Komisia tieto odôvodnenia potvrdzuje.
6. Záver o záujme Únie
(134)
Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by zmenili analýzu záujmu Únie uvedenú v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenie 164 dočasného nariadenia.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(135)
Niektoré zainteresované strany spochybnili používanie 8,3 % ako cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, stanoveného v odôvodnení 167 dočasného nariadenia, a uviedli, že je nereálne vysoký. Tvrdili, že ziskové rozpätie 8,3 % v roku 2010 bolo počas posudzovaného obdobia najvyššie, pretože rok 2010 bol pre svetový fotovoltický priemysel najlepším rokom. Takisto tvrdili, že nie je možné, aby výrobné odvetvie solárneho skla Únie malo v roku 2012 rovnaké ziskové rozpätie v prípade neexistencie dumpingu, keď sa celosvetový fotovoltický priemysel vrátane výrobného odvetvia fotovoltických modulov v Únii v roku 2012 údajne ocitol vo veľkej recesii.
(136)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Komisia použila ako cieľový zisk priemerný zisk, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz dotknutého výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže. Ziskové rozpätie používané na stanovenie úrovne odstránenia ujmy zodpovedá obdobiu, keď mohlo výrobné odvetvie Únie primerane očakávať zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, ktorá ešte nebola ovplyvnená dumpingovým dovozom (9).
(137)
Nakoniec, pokiaľ ide o výrobné odvetvie solárneho skla, rokom s najvyššou úrovňou nebol rok 2010, ako tvrdia strany, ale rok 2011, keď bola spotreba v Únii najvyššia a keď výrobné odvetvie Únie zaznamenalo najväčší objem predaja.
(138)
Po konečnom zverejnení jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, v ktorom napadla ziskové rozpätie použité ako cieľový zisk. Tvrdila, že Komisia mala zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré v OP ovplyvnili ziskovosť. Tvrdila, že primeraný cieľový zisk nemohol byť vyšší ako 5 %.
(139)
Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich príčin. Použitý cieľový zisk nie je založený na odhade, ale na skutočnom zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie pred narušením hospodárskej súťaže spôsobeným čínskym dumpingovým dovozom. Komisia ho považuje za primeraný zisk a zohľadnila, že trhová situácia sa veľmi neodlišovala od OP, ak sa nezohľadní vplyv čínskeho dumpingového dovozu. Vyhlásenie strany v tomto zmysle, že spotreba bola v roku 2010 oveľa vyššia ako v roku 2012, je vecne nesprávne. Ako sa uviedlo v oddiele E.2.3, spotreba bola v roku 2010 na podobnej úrovni ako v roku 2012. Výrobné odvetvie v roku 2010 takisto budovalo kapacitu vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu, čo nepriaznivo v uvedenom roku ovplyvnilo jeho zisk. Nakoniec, navrhovaný cieľový zisk 5 % je svojvoľný, pretože nie je založený na žiadnych údajoch alebo skutočných výpočtoch, a preto sa zamieta.
(140)
Navrhovateľ na druhej strane tvrdil, že ziskové rozpätie je príliš nízke a že Komisia by ho mala zvýšiť na 15 %, keďže zisk navrhovateľa za rok 2010 bol vyšší ako 10 %. Nižšie ziskové rozpätia, ktoré v roku 2010 zrejme dosiahli ostatní výrobcovia z EÚ zaradení do vzorky, údajne nie sú reprezentatívnymi vzorkami zisku, ktoré možno primerane očakávať v prípade neexistencie dovozu, s ktorým sa neobchodovalo spravodlivo. S najväčšou pravdepodobnosťou existujú dôvody súvisiace s politikami riadenia alebo problémami týchto spoločností, ktoré prípadne zahŕňajú politiky krátkodobého stanovovania cien zamerané na získanie podielu na trhu, čím by sa mohlo vysvetliť, prečo v danom roku získali len nižšie rozpätie a prečo medzi prvými utrpeli ujmu z dumpingového dovozu.
(141)
Komisia toto tvrdenie neakceptuje. Ako už bolo v tomto oddiele vysvetlené, podľa názoru Komisie priemerný zisk celého výrobného odvetvia Únie za rok 2010 správne odráža priemerný zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže. Tento záver nie je v rozpore so skutočnosťou, že niektorí členovia výrobného odvetvia Únie prijali rozhodnutia v oblasti riadenia, ktoré viedli k nižším alebo vyšším ziskovým rozpätiam, ako dosiahli ostatní členovia toho istého výrobného odvetvia. Existencia týchto rozdielov je typická pre správanie spoločností v rámci trhového hospodárstva.
(142)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje metodiku opísanú v odôvodneniach 166 až 169 dočasného nariadenia.
2. Konečné opatrenia
(143)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz dotknutého výrobku na úrovni rozpätia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených rozpätí ujmy.
(144)
Po dočasnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že dočasné valorické clá nie sú účinné. Požiadal preto Komisiu, aby uložila konečné opatrenia vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). Navrhovateľ tvrdil, že takáto MDC by zvýšila účinnosť opatrení, najmä ak by sa uložili dve odlišné MDC, jedna pre solárne sklo s povrchovou úpravou a jedna pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Navrhovateľ uviedol tieto dôvody:
(145)
Po prvé, navrhovateľ tvrdil, že po OP vyvážajúci výrobcovia predávali solárne sklo s povrchovou úpravou na trhu EÚ za rovnakú cenu, za akú počas OP predávali solárne sklo bez povrchovej úpravy. Takisto tvrdil, že na sklo s povrchovou úpravou sú potrebné vyššie výrobné náklady ako na sklo bez povrchovej úpravy, a preto sa bežne predáva za ceny, ktoré sú o 20 % až 25 % vyššie ako ceny za sklo bez povrchovej úpravy.
(146)
Po druhé, navrhovateľ tvrdil, že po OP sa dopyt v Únii presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Používatelia v rastúcej miere nakupovali skôr solárne sklo s povrchovou úpravou než solárne sklo bez povrchovej úpravy. V dôsledku toho solárne sklo s povrchovou úpravou v druhej polovici roka 2013 tvorilo takmer celý objem dovozu z ČĽR do EÚ, kým počas OP to bolo naopak.
(147)
Antidumpingové opatrenia môžu mať skutočne rôzne formy. Komisia má pri výbere opatrení široké možnosti, ktorých cieľom je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu.
(148)
Vyšetrovaním sa potvrdilo, že výrazný rozdiel v nákladoch, ako aj cenách medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a s povrchovou úpravou je spôsobený rozdielom v technických vlastnostiach oboch výrobkov. Solárne sklo s povrchovou úpravou, ktorá v závislosti od použitej technológie môže byť jednostranná alebo obojstranná, skutočne zvyšuje priepustnosť v porovnaní so solárnym sklom bez povrchovej úpravy, a mohlo by mať ďalšie samočistiace, protiznečisťujúce alebo odolnostné vlastnosti. Vysoko kvalitné solárne sklo bez povrchovej úpravy môže dosiahnuť až 92 % solárnu priepustnosť. Povrchová úprava môže znížiť odraz približne o 3 % (na stranu) a následne zvýšiť priepustnosť solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou maximálne na 95 % a solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou maximálne na 98 %.
(149)
Počas OP bolo 81 % solárneho skla dovážaného z ČĽR a predávaného v EÚ bez povrchovej úpravy, pričom povrchovú úpravu malo len 19 % solárneho skla. Rozdiely v cenách aj nákladoch zistené počas OP medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a solárnym sklom s povrchovou úpravou predstavovali približne 30 %.
(150)
Komisia sa však domnieva, že dôkaz, ktorý poskytol navrhovateľ, nebol dostatočne odôvodnený. Komisia okrem toho nemá k dispozícii dostatok dôkazov alebo údajov z akýchkoľvek iných zdrojov, ktoré by jej umožnili dospieť k záveru, že od zavedenia dočasných antidumpingových opatrení sa dopyt presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou, a že sa ceny, najmä skla s povrchovou úpravou, výrazne znížili, ako tvrdil navrhovateľ.
(151)
Komisia v dôsledku toho nemôže toto tvrdenie akceptovať a považuje za vhodné uložiť namiesto MDC valorické clá. Napriek tomu, s cieľom rozptýliť uvedené obavy, budú vytvorené dva odlišné kódy integrovaného colného sadzobníka Spoločenstva (ďalej len „kódy TARIC“) - jeden pre solárne sklo s povrchovou úpravou a druhý pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Tie Komisii umožnia podrobne monitorovať vývoj trhu a včas prijať rozhodnutie o potrebe ďalších opatrení.
(152)
Komisia takisto pripomína, že minimálne dovozné ceny v minulosti používala za osobitných okolností, konkrétne v týchto situáciách:
-
mimoriadne vysoká vývozná cena pre jeden druh výrobku, čo znamenalo, že v súvislosti s týmto druhom výrobku nedochádzalo k dumpingu (10),
-
úvahy týkajúce sa trhovej sily a podielu výrobcov z Únie na trhu, na základe ktorých bolo z dôvodov záujmu Únie potrebné zabezpečiť, aby ceny dovozu nepresahovali určitú úroveň (11).
(153)
Okrem toho sa minimálne dovozné ceny používali prevažne pre homogénne výrobky a nie pre výrobky, ako je tento, ktorý sa skladá z rôznych druhov výrobkov.
(154)
Komisia sa aj z týchto dôvodov domnieva, že minimálne dovozné ceny nie sú v tomto prípade vhodné.
(155)
Navrhovateľ zopakoval po konečnom zverejnení svoju žiadosť o uloženie MDC a k uvedeným odôvodneniam 152 až 156 predložil nasledujúce pripomienky.
(156)
Po prvé, v týchto odôvodneniach sa údajne nereaguje na úvahy o účinnosti formy opatrení zameraných na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania, ktoré sú tiež platným dôvodom na použitie MDC.
(157)
Po druhé, Komisia údajne nevysvetlila, prečo sú tieto úvahy v danom prípade relevantné a ako vyvažujú záujem výrobného odvetvia EÚ.
(158)
Po tretie, tvrdil, že príslušný výrobok je dostatočne homogénny na to, aby umožnil praktické spravovanie MDC, keďže tieto dva hlavné druhy výrobku majú jasné rozlišujúce znaky, ktoré umožňujú náležité rozlišovanie cien a jednoduchú správu a monitorovanie, najmä ak takmer všetok dovoz tvorí v súčasnosti solárne sklo s povrchovou úpravou.
(159)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, zdá sa, že dopyt sa medzitým skutočne presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie dôkazy, Komisia nemôže dospieť k záveru, že došlo k výraznému zníženiu cien najmä v prípade solárneho skla s povrchovou úpravou. Nemá preto dôvod zmeniť svoj predchádzajúci záver o tom, že na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania sú vhodnejšie valorické clá.
(160)
Pokiaľ ide o druhú pripomienku, účelom predmetných odôvodnení bolo objasniť, že Komisia sa nedomnieva, že tento prípad je vhodný na stanovenie MDC, pokiaľ by sa tvrdenia navrhovateľa podrobnejšie neodôvodnili. Keďže k tomu nedošlo, Komisia nepovažovala za potrebné ďalej analyzovať prínos prípadnej MDC pre záujem výrobného odvetvia EÚ.
(161)
Pokiaľ ide o tretiu pripomienku, navrhovateľ nespochybnil rôzne druhy výrobku, ktoré Komisia vymedzila v rámci prešetrovania, a nepreukázal, že by neexistoval cenový rozdiel. Ponúkaný záväzok, ktorí predložili vyvážajúci výrobcovia a ktorý obsahuje rôzne MDC, takisto naznačuje, že tieto rozdiely sú reálne. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta. V každom prípade, aj keby Komisia akceptovala, že dotknutý výrobok môže byť skôr homogénny, považuje túto otázku sa irelevantnú, keďže žiadosť o MDC zamieta aj z ostatných dvoch uvedených dôvodov. Pripomína sa tiež, že Komisia môže zohľadniť informácie, ktoré sa týkajú obdobia nasledujúceho po období prešetrovania, len vo výnimočných prípadoch (pozri článok 6 ods. 1 základného nariadenia). Navrhovatelia nepreukázali, že daná situácia je mimoriadna, a že ostatné dostupné prostriedky nápravy, ako je monitorovanie prostredníctvom vytvorenia doplnkového kódu TARIC, by neboli dostatočné.
(162)
Na záver Komisia týmto zamieta tieto tvrdenia.
(163)
Po konečnom zverejnení požiadali o MDC aj viacerí výrobcovia solárnych modulov. Ich hlavné obavy boli tieto:
-
Po OP sa výrazne znížila výrobná kapacita solárneho skla a mnohí výrobcovia z Únie nenávratne opustili trh. Jediní traja výrobcovia z Únie, ktorí zostali na trhu, už nie sú schopní pokryť viac ako 50 % európskeho dopytu. Výrobcovia solárnych modulov tak musia pokryť svoje potreby dodávkami z ČĽR. Jeden používateľ tvrdil, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie, ktorí sú schopní splniť požadované technické vlastnosti výrobku.
-
Navrhované clá by značne zvýšili výrobné náklady na solárne moduly (približne o 3 centy za watt, čo je údajne päť percent MDC stanovenej v prípade solárnych panelov).
-
MDC by mala byť navrhnutá tak, aby neviedla k vyšším nákladom na solárne moduly v EÚ.
(164)
Komisia nemá v prípade prvého tvrdenia žiadny dôvod domnievať sa, že títo výrobcovia z Únie, ktorí obmedzili alebo dočasne pozastavili svoju výrobu, neobnovia svoje podnikanie v plnej miere potom, ako bude dovoz znovu prebiehať za spravodlivé ceny. Ako je uvedené v odôvodneniach 106 až 112, výrobné odvetvie Únie disponuje dostatočnou kapacitou na uspokojenie spotreby v celej Únii. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Komisia takisto zamieta tvrdenie jedného používateľa, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie. V skutočnosti čínski vyvážajúci výrobcovia budú môcť naďalej dodávať na trh Únie. Cieľom antidumpingových opatrení bez ohľadu na ich formu je zabezpečiť, aby sa dovoz uskutočňoval za spravodlivé ceny, a nie úplne pozastaviť dovoz z ČĽR.
(165)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, používatelia neposkytli žiadny dôkaz na podloženie tohto tvrdenia. Naopak, Komisia v odôvodnení 157 dočasného nariadenia uviedla, že vplyv týchto opatrení bude predstavovať menej ako 1 % z celkových nákladov na solárne moduly vyrábane spoločnosťami, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(166)
Nie je preto potrebné zohľadniť tretí bod, ktorý predložili výrobcovia solárnych modulov.
(167)
Zároveň s antidumpingovým prešetrovaním sa vykonalo antisubvenčné prešetrovanie. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, by Komisia mala uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy. Na základe uvedených skutočností sa sadzba, s ktorou sa uložia uvedené clá, stanovuje takto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Dumpingové rozpätie
Úroveň odstránenia ujmy
Vyrovnávacie clo
Antidumpingové clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v celej krajine) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážaný dotknutý výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa tieto sadzby nemali využiť a mali by poliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. Vzhľadom na skutočnosť, že zo strany vyvážajúcich výrobcov existovala vysoká úroveň spolupráce (viac než 80 %, pozri odôvodnenie 15 dočasného nariadenia), táto colná sadzba je založená na najvyššom individuálnom rozpätí ujmy, ktoré bolo stanovené pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Colná sadzba uplatniteľná na „ostatné spolupracujúce spoločnosti“ je založená na váženom priemere vývozcov zaradených do vzorky a uplatňuje sa na všetky spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky [s výnimkou spoločnosti Henan Yuhua, ktorá podlieha clu stanovenému individuálne na základe jej žiadosti o individuálne preskúmanie (pozri odôvodnenie 48 dočasného nariadenia)].
(169)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa môže vykonať zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
3. Záväzky
(170)
Po konečnom zverejnení ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a spoločnosť Henan Yuhua cenové záväzky podľa článku 8 ods. 1 základného nariadenia. Uvádzajú sa v nich rôzne MDC, ktoré zodpovedajú rôznym skupinám druhov výrobku.
(171)
Komisia konštatuje, že MDC, ktoré navrhujú všetky spoločnosti, sú oveľa nižšie ako ceny nespôsobujúce ujmu, ktoré stanovila počas prešetrovania. Komisia sa preto nedomnieva, že sú stanovené na úrovni odstránenia ujmy v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(172)
Aj keby boli stanovené na úrovni odstránenia ujmy, spoločnosti zaradené do vzorky navrhujú len štvrťročnú úpravu ceny solárneho skla s povrchovou úpravou na základe zmeny cien na trhu so solárnymi modulmi. Komisia nemôže akceptovať tento spôsob indexácie z nasledujúcich dôvodov.
(173)
Po prvé, ceny všetkých druhov výrobku by sa mali pravidelne upravovať, v opačnom prípade sa medzi cenovými úrovňami solárneho skla s povrchovou úpravou a bez povrchovej úpravy čoskoro môže umelo vytvoriť medzera. Po druhé, Komisie nepovažuje za vhodné upravovať ceny solárneho skla na základe cien koncových používateľov (t. j. cien solárnych modulov). Mohlo by to viesť k neodôvodnenému stlačeniu ziskových rozpätí výrobného odvetvia solárneho skla, ak sa napríklad znížia ceny solárnych modulov z dôvodu zníženia cien iných komponentov solárnych modulov.
(174)
Komisia všeobecne považuje za vhodné indexovať MDC s cenami surovín. V tomto konkrétnom prípade sa však nezistilo, že by suroviny tvorili významne vysoký podiel celkových výrobných nákladov.
(175)
Komisia takisto zistila, že ceny solárneho skla boli počas OP v ČĽR a Turecku výrazne nestabilné.
(176)
Okrem toho existuje veľké riziko krížovej kompenzácie, keďže niektoré predmetné spoločnosti predávajú dotknutý výrobok, ako aj ostatné výrobky tým istým zákazníkom. V konečnom dôsledku sa nezdá, že MDC, ktoré navrhujú spoločnosti zaradené do vzorky, sa vzťahujú na všetky druhy výrobkov, ktoré vyrábajú príslušní vyvážajúci výrobcovia. Tieto faktory zapríčiňujú, že účinné vykonávanie záväzkov bude nevykonateľné a ich monitorovanie zložité.
(177)
Komisia preto na základe uvedených dôvodov zamieta ponúknuté záväzky.
4. Konečné vyberanie dočasného cla
(178)
Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby konečného antidumpingového a vyrovnávacieho cla, by sa mali uvoľniť.
5. Vykonateľnosť opatrení
(179)
Ak sa po uložení konečných opatrení podmienky na trhu výrazne zmenia, Komisia môže na základe vlastnej iniciatívy preskúmať formu opatrení s cieľom posúdiť, či sa prostredníctvom opatrení dosahujú zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, a či je zmena formy opatrení opodstatnená.
(180)
Komisia má v záujme čo najlepšej ochrany proti prípadnej absorpcii opatrení v úmysle bezodkladne začať revíziu podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia a môže zaviesť registráciu dovozu v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia v prípade, že bude predložený dôkaz o takomto správaní. Podľa článku 12 ods. 3 základného nariadenia sa výška uloženého cla môže zvýšiť až na dvojnásobok pôvodne uloženej výšky cla.
(181)
Komisia sa bude spoliehať okrem iného na informácie dohľadu nad dovozom, ktoré jej poskytnú colné orgány jednotlivých štátov, ako aj na informácie, ktoré jej poskytnú členské štáty podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.
(182)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nepredložil žiadne stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné antidumpingové clo sa ukladá na dovoz solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike. Solárne sklo s (jednostrannou alebo obojstrannou) povrchovou úpravou patrí pod kód TARIC 7007198019 a solárne sklo bez povrchovej úpravy patrí pod kód TARIC 7007198011.
2. Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili spoločnosti uvedené v tabuľke, takéto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
24,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
25,0 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na všetky ostatné spoločnosti.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 1205/2013 (13) sa vyberú s konečnou platnosťou. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby antidumpingového cla uvedené v článku 1 ods. 2 a vyrovnávacieho cla, prijaté vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 471/2014 (14) sa uvoľnia.
Článok 3
V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012),
-
nie je prepojený so žiadnym z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, ktorí sú predmetom opatrení uložených týmto nariadením,
-
v skutočnosti vyvážal do Únie dotknutý výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého sú založené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku o vývoze významného množstva do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, a podliehať tak sadzbe váženého priemerného cla na úrovni 24,1 %.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. mája 2014