32005R0856
L 143/3
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 856/2005 НА КОМИСИЯТА
от 6 юни 2005 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 466/2001 по отношение на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на процедури на Общността относно замърсители в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 466/2001 на Комисията (2) предвижда установяването на максимално съдържание за определени замърсители в хранителните продукти.
(2)
Някои държави-членки са приели или планират да приемат максимално съдържание за токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, например за дезоксиниваленол (DON), зеараленон (ZEA) и фумонизини в определени хранителни продукти. Предвид различията в законодателството на държавите-членки относно разрешеното съдържание и предвид произтичащата от това опасност от нарушаване правилата на конкуренцията са необходими мерки на Общността, за да се гарантира единството на пазара, като същевременно се спазва принципът на пропорционалността.
(3)
Множество гъби от рода Fusarium, които са често срещани в почвата гъби, продуцират редица различни микотоксини от класа на трихотецените, например дезоксиниваленол (DON), ниваленол (NIV), Т-2 токсин и HT-2 токсин и някои други токсини (като зеараленон и фумонизини). Гъбите от рода Fusarium са разпространени най-често в зърнените храни, които се отглеждат в райони с умерен климат в Америка, Европа и Азия. Няколко от гъбите от рода Fusarium, които произвеждат токсини, са в състояние да произведат в различна степен два или повече от споменатите токсини.
(4)
Научният комитет по храните (НКХ) в редица свои становища е направил оценка на токсините, причинени от гъбите от рода Fusarium: за дезоксиниваленол (DON) през декември 1999 г., за зеараленон през юни 2000 г., за фумонизини през октомври 2000 г., впоследствие допълнена с актуални данни през април 2003 г., за ниваленол през май 2001 г., както и обща оценка на трихотецените през февруари 2002 г.
(5)
В становищата си Научният комитет по храните взе предвид, че наличните данни не насърчават установяването на обща допустима дневна доза (ДДД) за изброените трихотецени, на които е извършена оценка и затова определи следното:
-
за дезоксиниваленол (DON) - ДДД от 1 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за ниваленол - временна ДДД (в-ДДД) от 7 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за Т-2 токсин и HT-2 токсин - комбинирана временна ДДД от 0,06 µg/kg телесно тегло на ден.
За останалите токсини, причинени от гъбите от рода Fusarium, НКХ определи, както следва:
-
за зеараленон - временна ДДД (в-ДДД) от 0,2 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за общото съдържание на фумонизини B1, B2 и B3, самостоятелно или в комбинация - ДДД от 2 µg/kg телесно тегло на ден.
(6)
В рамките на Директива 93/5/ЕИО на Съвета от 25 февруари 1993 г. за подпомагане на Комисията и сътрудничество на държавите-членки в научното разглеждане на въпроси, които се отнасят до храните (3), бе осъществено научно сътрудничество по дейност (SCOOP), задача 3.2.10. „Събиране на данни за появата на токсини в храната, причинени от гъби от рода Fusarium и оценка на приемането им чрез храната от населението на държавите-членки на ЕС“ (4), която приключи през септември 2003 г.
Резултатите от посочената задача сочат, че микотоксините, причинени от гъби от род Fusarium, са широко разпространени в хранителната верига в Общността. Продуктите, произведени от житни растения, по-конкретно от пшеница и царевица, са основните източници на приемани с храната токсини, причинени от гъби от рода Fusarium. Докато за цялото население и за възрастните количеството на поеманите с храната токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, често е по-малко от определената ДДД за съответния токсин, то по отношение на рисковите групи като кърмачета и малки деца, тези количества са близки до ДДД, а в някои случаи дори са по-високи.
(7)
По-специално, по отношение на дезоксиниваленол приеманите с храната токсини за категорията малки деца и юноши са близки по стойност до тези за ДДД. В повечето случаи за Т-2 токсин и HT-2 токсин изчислената доза е превишавала в-ДДД. Все пак трябва да се отбележи, че по отношение на Т-2 токсин и HT-2 токсин по-голямата част от данните са получени чрез използването на методи за анализ с висока аналитична граница на количествено определяне, и като се вземе предвид, че количеството на пробите над тази граница на количествено определяне е било по-малко от 20 %, количеството на приеманите токсини се е повлияла силно от аналитичната граница на определяне на използваните аналитични методи. За ниваленол всички дози са били доста под стойностите на в-ДДД. Що се отнася до останалите трихотецени, които са разгледани в рамките на споменатата по-горе дейност на НС (SCOOP-Task), например 3-ацетилдезоксиниваленол, 15-ацетилдезоксиниваленол, фузаренон-Х, Т-2 триол, диацетоксискирпенол, неосоланиол, моноацетоксискирпенол и верукол, съгласно наличната информация, количествата на всички приемани с храната токсини са малки.
(8)
За зеараленон, среднодневната доза е значително по-ниска от ДДД, но следва да се обърне внимание на тези групи от населението, които не са били идентифицирани в рамките на спомената дейност, но които вероятно редовно консумират много продукти с висока степен на замърсяване със зеараленон, а също и да се обърне внимание на храна, предназначена за консумация сред децата, тъй като разнообразието на хранителния режим сред малките деца е ограничено.
(9)
По отношение на фумонизимите изчислената доза за повечето групи от населението е значително под ДДД. Количеството на приеманите с храната фумонизими се увеличава значително, когато се вземат предвид само консуматорите. Въпреки това за тази група консуматори, дозата също е под ДДД. Все пак резултатите от мониторинговия контрол на реколта 2003 г. сочат, че царевицата и продуктите от царевица могат да бъдат силно замърсени с фумонизими. Целесъобразно е да се вземат мерки, за да не се допуска царевица и царевични продукти, които са с недопустимо висока степен на замърсяване да попаднат в хранителната верига.
(10)
Гъбите от рода Fusarium поразяват зърното в периода преди прибирането на реколтата. Във връзка със заразяването с гъби от рода Fusarium и образуването на микотоксини са определени няколко рискови фактора. Климатичните условия по време на развитието, по-специално при цъфтене, оказват основно влияние върху съдържанието на микотоксини. Все пак добрите производствени практики, чрез които рисковите фактори се ограничават до минимум, могат да предотвратят в известна степен замърсяването с гъби от рода Fusarium.
(11)
За опазването на общественото здраве е важно да се определи максимално съдържание за непреработените зърнени храни, за да се избегне постъпването в хранителната верига на зърнени храни с висока степен на замърсяване, както и за да се насърчи и осигури приемането на всички мерки на всички етапи от производствената верига - на полето, по време на прибиране на реколтата и при нейното съхранение (чрез прилагането на добри земеделски практики). Целесъобразно е максималното съдържание да се прилага за непреработени зърнени храни, както и да включва зърнени храни, пуснати на пазара за първична механична преработка, тъй като на този етап предназначението на зърнените храни вече е известно - като храна, за фураж или за промишлена преработка. Процедурите по почистване, сортиране и сушене не се считат за първична механична преработка, доколкото не се упражнява физическа сила върху самото житно зърно, докато в същото време остъргването (премахването на повърхностния слой на зърното) следва да се смята за първична преработка.
(12)
Максималното съдържание се установява на дадено ниво, като се отчитат наличните данни за приемането чрез храната на съответния токсин в човешкия организъм, като това ниво може да бъде реално постижимо чрез спазване на добри практики по време на всички етапи на производството и разпространението. Този подход гарантира, че предприятията от хранително-вкусовата промишленост прилагат всички възможни мерки, за да предотвратят или намалят замърсяването, доколкото е възможно, с цел опазване здравето на хората.
(13)
По отношение на царевицата все още не се знаят с точност всички фактори, които участват при образуването на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, по-специално зеараленон и фумонизини B1 и B2. Затова се дава един период от време, през който се позволява на предприятията от хранително-вкусовата промишленост, които участват във веригата на зърнените храни, да извършват изследвания за източниците на образуване на споменатите микотоксини и за определянето на управленски мерки, които да се вземат с цел предотвратяване на тяхното наличие, доколкото това е практически възможно. Максималното съдържание, което се основава на наличната понастоящем информация за появата на токсини в храните, се предлага да се прилага от 2007 г. нататък, в случай че до този срок не бъде установено специфично максимално съдържание въз основа на новопостъпила информация за появата и образуването на токсини.
(14)
Чрез почистване и механична преработка съдържанието на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium в суровите житни растения, може да се намали в различна степен при преработените продукти от зърнени храни. Предвид различните степени на намаляване на съдържанието е целесъобразно да се определи максимално съдържание за зърнени храни, предназначени за крайния потребител, с цел защита на потребителя, като освен това е необходимо да има влязло в сила законодателство, което да се прилага. При определянето на максимално съдържание за продукти от зърнени храни, предназначени за крайния потребител, трябва да се спазва прагматичен подход. Освен това е целесъобразно определянето на максимално съдържание за основни съставки на храните, получени от зърнени храни, за да се осигури ефективно прилагане в интерес на гарантиране опазването на общественото здраве.
(15)
Предвид ниските нива на замърсяване на ориза с токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, не се предлага максимално съдържание за ориз и продукти от него.
(16)
Поради едновременното им присъствие не е необходимо да се предприемат специфични мерки за 3-ацетил дезоксиниваленол, 15-ацетил дезоксиниваленол и фумонизин B3, тъй като евентуални мерки по отношение, по-специално, на дезоксиниваленол и фумонизин B1 + B2 също ще предпазят човешкото население от риск от недопустимо излагане на 3-ацетил дезоксиниваленол, 15-ацетил дезоксиниваленол и фумонизин B3. Същото се отнася и за ниваленол, за който до известна степен може да се наблюдава едновременно присъствие с дезоксиниваленол, като е изчислено, че излагането на човешкия организъм на ниваленол е значително под нивото на в-ДДД.
(17)
Понастоящем данните за наличието на Т-2 токсин и HT-2 токсин са крайно ограничени. Налице е обаче неотложна нужда от разработването и валидирането на чувствителен метод за анализ. Въпреки това изчисленията за поемани с храната токсини ясно показват, че наличието на Т-2 токсин и HT-2 може да представлява повод за тревога за общественото здраве. Следователно е необходимо и е от първостепенна важност разработването на чувствителен метод за анализ, събирането на повече данни за поява на токсини и провеждането на повече проучвания/изследвания по отношение на факторите, свързани с наличието на Т-2 токсин и HT-2 токсин в зърното и зърнените продукти, и по-специално в овеса и произведените от овес продукти.
(18)
Следователно Регламент (ЕО) № 466/2001 следва да се измени съответно.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 466/2001 се изменя, както следва:
1.
В член 2, параграф 3 се заменя със следното:
„3. Без да се засягат разпоредбите на член 3, параграф 1 и член 4, параграф 3, се забранява следното:
а)
използването на продукти, които не отговарят на максималното съдържание, определено в приложение I, като съставки на храни, използвани за производството на съставни храни или на други хранителни продукти;
б)
смесването на продукти, които отговарят на максималното съдържание, и храни със съдържание на токсини над допустимото максимално съдържание, определени в приложение I;
в)
умишленото обезвреждане (детоксикация) на продуктите чрез методи за химическа обработка в случай на замърсителите, изброени в приложение I, раздел 2 („Микотоксини“).“
2.
В член 5 се добавя следният параграф 5:
„5. Комисията трябва да преразгледа точки 2.4, 2.5, 2.6 и 2.7 от раздел 2 от приложение I в срок до 1 юли 2008 г. по отношение на максималното съдържание за дезоксиниваленол, зеараленон и фумонизин B1 + B2 с оглед включването на максимално съдържание за Т-2 токсин и HT-2 токсин в зърнените храни и продуктите от тях.
За целта държавите-членки и заинтересованите страни съобщават на Комисията всяка година резултатите от предприетите изследвания включително данни за появата на токсини и напредъка във връзка с прилагането на превантивни мерки с цел да се избегне замърсяването с дезоксиниваленол, зеараленон, Т-2 токсин и HT-2 и фумонизин B1 + B2.“
3.
Приложение I се изменя съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2006 г. Настоящият регламент не се прилага за продукти, които са били пуснати на пазара преди 1 юли 2006 г. в съответствие с приложимите разпоредби. Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 юни 2005 година.
VERORDENING (EG) Nr. 856/2005 VAN DE COMMISSIE
van 6 juni 2005
tot wijziging van Verordening (EG) nr. 466/2001 wat betreft Fusarium-toxinen
(Voor de EER relevante tekst)
DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EEG) nr. 315/93 van de Raad van 8 februari 1993 tot vaststelling van communautaire procedures inzake verontreinigingen in levensmiddelen (1), en met name op artikel 2, lid 3,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EG) nr. 466/2001 van de Commissie (2) stelt maximumgehalten aan bepaalde verontreinigingen in levensmiddelen vast.
(2)
Sommige lidstaten hebben maximumgehalten voor Fusarium-toxinen, zoals deoxynivalenol (DON), zearalenon (ZEA) en fumonisinen, in bepaalde levensmiddelen vastgesteld of zijn dat van plan. Gezien de verschillen tussen de in de lidstaten toegestane gehalten en de concurrentievervalsing die daarvan het gevolg kan zijn, moeten op communautair niveau maatregelen worden genomen om, met inachtneming van het proportionaliteitsbeginsel, de eenheid van de markt te waarborgen.
(3)
Allerlei Fusarium-schimmels, algemeen voorkomende bodemschimmels, produceren verscheidene mycotoxinen van de klasse trichothecenen, zoals deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2- en HT-2-toxine en een aantal andere toxinen (zearalenon en fumonisinen). Fusarium-schimmels worden algemeen aangetroffen op graangewassen in de gematigde klimaatzones in Amerika, Europa en Azië. Verscheidene van de toxineproducerende Fusarium-schimmels kunnen, in verschillende mate, twee of meer van deze toxinen produceren.
(4)
Het Wetenschappelijk Comité voor de menselijke voeding heeft de Fusarium-toxinen in een reeks adviezen geëvalueerd, namelijk deoxynivalenol (DON) in december 1999, zearalenon in juni 2000, fumonisinen in oktober 2000 (bijgewerkt in april 2003), nivalenol in oktober 2000, T-2- en HT-2-toxine in mei 2001 en een groepsevaluatie van de trichothecenen in februari 2002.
(5)
Het Wetenschappelijk Comité zag in de beschikbare gegevens geen reden om een groeps-TDI (toelaatbare dagelijkse inname) voor de geëvalueerde trichothecenen vast te stellen en heeft de volgende TDI’s vastgesteld:
-
een TDI van 1 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor deoxynivalenol (DON);
-
een voorlopige TDI (t-TDI) van 0,7 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor nivalenol;
-
een gecombineerde TDI van 0,06 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor T-2- en HT-2-toxine.
Voor de overige Fusarium-toxinen heeft het Wetenschappelijk Comité de volgende TDI’s vastgesteld:
-
een voorlopige TDI (t-TDI) van 0,2 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor zearalenon;
-
een TDI van 2 μg/kg lichaamsgewicht per dag voor het totaal aan fumonisine B1, B2 en B3, alleen of in combinatie.
(6)
In het kader van Richtlijn 93/5/EEG van de Raad van 25 februari 1993 betreffende de bijstand aan de Commissie en de samenwerking van de lidstaten bij het wetenschappelijk onderzoek van vraagstukken in verband met levensmiddelen (3) is SCOOP-taak (wetenschappelijke samenwerking) 3.2.10 „Collection of occurrence data on Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU member States” (4), uitgevoerd. Deze taak is in september 2003 afgerond.
Uit de resultaten van deze taak bleek dat Fusarium-mycotoxinen in de Gemeenschap op grote schaal verspreid zijn in de voedselketen. De voornaamste bronnen van inname van Fusarium-toxinen via de voeding zijn producten op basis van granen, in het bijzonder tarwe en maïs. De inname van Fusarium-toxinen via de voeding ligt bij de hele bevolking en bij volwassenen vaak onder de TDI’s voor de desbetreffende toxinen, maar ligt bij risicogroepen zoals zuigelingen en peuters dicht bij of in sommige gevallen zelfs boven de TDI’s.
(7)
Met name voor deoxynivalenol ligt de inname via de voeding bij peuters en adolescenten dicht bij de TDI. Voor T-2- en HT-2-toxinen overschreedt de geschatte dagelijkse inname in de meeste gevallen de t-TDI. Wel zij opgemerkt dat de meeste gegevens over het vóórkomen van T-2- en HT-2-toxinen zijn verkregen met analysemethoden met een hoge aantoonbaarheidsgrens en dat het aantal monsters boven de aantoonbaarheidsgrens minder dan 20 % bedroeg. De schatting van de inname via de voeding werd dus sterk beïnvloed door de aantoonbaarheidsgrens van de gebruikte analysemethoden. Voor nivalenol lag de inname steeds ver onder de t-TDI. Voor alle overige trichothecenen die in het kader van bovengenoemde SCOOP-taak werden onderzocht, zoals 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol en verrucol, was de inname via de voeding, voorzover er gegevens beschikbaar zijn, steeds laag.
(8)
Voor zearalenon ligt de gemiddelde dagelijkse inname aanzienlijk lager dan de TDI. Wel moet aandacht worden besteed aan bevolkingsgroepen die in het kader van de taak niet in kaart gebracht zijn en regelmatig veel producten consumeren die vaak met zearalenon besmet zijn, en aan voedsel bestemd voor kinderen, aangezien peuters weinig gevarieerd eten.
(9)
Voor fumonisinen ligt de geschatte inname via de voeding bij de meeste bevolkingsgroepen ver onder de TDI. De inname van fumonisinen via de voeding neemt sterk toe als alleen consumenten worden beschouwd. Toch ligt de inname via de voeding ook bij deze groep consumenten onder de TDI. Uit de resultaten van de controle op de oogst van 2003 blijkt wel dat maïs en maïsproducten zeer zwaar met fumonisinen besmet kunnen zijn. Er moeten dus maatregelen worden genomen om te voorkomen dat dergelijke sterk besmette maïs en maïsproducten in de voedselketen terechtkomen.
(10)
Fusarium-soorten besmetten graangewassen vóór de oogst. Met betrekking tot Fusarium-besmetting en mycotoxinevorming zijn verscheidene risicofactoren in kaart gebracht. De weersomstandigheden tijdens de groei, en met name tijdens de bloei, hebben een grote invloed op het mycotoxinegehalte. Goede landbouwpraktijken, waarbij de risicofactoren tot een minimum worden teruggebracht, kunnen echter tot op zekere hoogte besmetting door Fusarium-schimmels voorkomen.
(11)
Voor de bescherming van de volksgezondheid is het belangrijk dat maximumgehalten voor onbewerkte granen worden vastgesteld, om te voorkomen dat sterk besmette granen in de voedselketen terechtkomen en om te bevorderen en erop toe te zien dat tijdens de veld-, oogst- en opslagfase van de productieketen alle nodige maatregelen worden genomen (door de toepassing van goede landbouw-, oogst- en opslagpraktijken). Het maximumgehalte voor onbewerkte granen moet worden toegepast op granen die voor een eerste bewerking in de handel worden gebracht, aangezien het geplande gebruik (voor voeding, diervoeder of industrieel gebruik) van de granen in deze fase bekend is. Reinigen, sorteren en drogen worden niet als een eerste bewerking beschouwd voorzover er daarbij geen fysieke handeling op de graankorrels zelf wordt uitgeoefend; pellen wordt daarentegen wel als een eerste bewerking beschouwd.
(12)
Bij de vaststelling van de maximumgehalten moet rekening worden gehouden met de huidige blootstelling van de mens in verhouding tot de toelaatbare inname van de desbetreffende toxine. De maximumgehalten moeten redelijkerwijs kunnen worden nageleefd door goede praktijken in alle productie- en distributiefasen. Een dergelijke aanpak zorgt ervoor dat exploitanten van levensmiddelenbedrijven alle nodige maatregelen nemen om besmetting zoveel mogelijk te voorkomen of te beperken met het oog op de volksgezondheid.
(13)
Voor maïs zijn nog niet alle factoren die bij de vorming van Fusarium-toxinen, en met name zearalenon en fumonisine B1 en B2, betrokken zijn, precies bekend. Daarom wordt exploitanten van levensmiddelenbedrijven in de graanketen enige tijd gegund om te onderzoeken hoe deze mycotoxinen ontstaan en welke maatregelen moeten worden genomen om de aanwezigheid ervan zoveel mogelijk te voorkomen. Voorgesteld wordt om vanaf 2007 maximumgehalten op basis van de momenteel beschikbare gegevens over het vóórkomen toe te passen indien er vóór die datum geen specifieke maximumgehalten op basis van nieuwe gegevens over het vóórkomen en de vorming zijn vastgesteld.
(14)
Door reiniging en bewerking kan het Fusarium-gehalte in onbewerkte granen in uiteenlopende mate worden verminderd in bewerkte graanproducten. Aangezien de mate van vermindering varieert, moet een maximumgehalte voor graanproducten voor eindgebruikers worden vastgesteld om de consument te beschermen, en is uitvoerbare wetgeving nodig. Bij het vaststellen van maximumgehalten voor graanproducten voor eindgebruikers moet pragmatisch te werk worden gegaan. Voorts moet een maximumgehalte voor belangrijke, van granen afgeleide voedselingrediënten worden vastgesteld met het oog op een efficiënte handhaving en de bescherming van de volksgezondheid.
(15)
Aangezien in rijst slechts geringe besmetting met Fusarium-toxinen wordt aangetroffen, worden voor rijst en rijstproducten geen maximumgehalten voorgesteld.
(16)
Voor 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol en fumonisine B3 hoeven geen specifieke maatregelen te worden overwogen. Eventuele maatregelen tegen met name deoxynivalenol en fumonisine B1 en B2 zouden de bevolking namelijk ook beschermen tegen ontoelaatbare blootstelling aan 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol en fumonisine B3, aangezien deze stoffen samen voorkomen. Hetzelfde geldt voor nivalenol, dat in zekere mate samen met deoxynivalenol voorkomt. De blootstelling van de mens aan nivalenol wordt overigens aanzienlijk lager dan de t-TDI geschat.
(17)
Momenteel zijn weinig gegevens beschikbaar over de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine. Ook moet dringend een gevoelige analysemethode ontwikkeld en gevalideerd worden. Toch blijkt uit schattingen van de inname duidelijk dat de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine een probleem voor de volksgezondheid kan zijn. De ontwikkeling van een gevoelige methode, de verzameling van meer gegevens over het vóórkomen en meer onderzoek naar de factoren die van invloed zijn op de aanwezigheid van T-2- en HT-2-toxine in graan en graanproducten, en met name in haver en haverproducten, zijn dan ook noodzakelijk en een hoge prioriteit.
(18)
Verordening (EG) nr. 466/2001 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(19)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor de voedselketen en de diergezondheid,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Verordening (EG) nr. 466/2001 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Artikel 2, lid 3, komt als volgt te luiden:
„3. Onverminderd artikel 3, lid 1, en artikel 4, lid 3, is het verboden:
a)
producten die niet voldoen aan de in bijlage I vastgestelde maximumgehalten te gebruiken als ingrediënt bij de vervaardiging van samengestelde of andere levensmiddelen;
b)
producten die voldoen aan de maximumgehalten te mengen met producten die de in bijlage I vastgestelde maximumgehalten overschrijden;
c)
in geval van verontreinigingen vermeld in deel 2 (mycotoxinen) van bijlage I, opzettelijk verontreinigingen uit de producten te verwijderen door middel van chemische behandelingen.”.
2)
Aan artikel 5 wordt het volgende lid 5 toegevoegd:
„5. De Commissie herziet uiterlijk op 1 juli 2008 de punten 2.4, 2.5, 2.6 en 2.7 van deel 2 van bijlage I wat betreft de maximumgehalten voor deoxynivalenol, zearalenon en fumonisine B1 en B2 en teneinde een maximumgehalte voor T-2- en HT-2-toxine in granen en graanproducten vast te stellen.
Daartoe stellen de lidstaten en de belanghebbende partijen de Commissie elk jaar in kennis van de resultaten van het uitgevoerde onderzoek, waaronder de gegevens over het vóórkomen, en de voortgang van de toepassing van preventieve maatregelen ter voorkoming van verontreiniging door deoxynivalenol, zearalenon, T-2- en HT-2-toxine en fumonisine B1 en B2.”.
3)
Bijlage I wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 juli 2006. Deze verordening is niet van toepassing op producten die vóór 1 juli 2006 overeenkomstig de toepasselijke bepalingen in de handel zijn gebracht. De bewijslast betreffende het tijdstip waarop de producten in de handel zijn gebracht, ligt bij de exploitant van het desbetreffende levensmiddelenbedrijf.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 6 juni 2005.