32002R2093
L 323/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2093/2002 НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2002 година
за въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защитата срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1412/2002 (2), („временения регламент“), Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса в Общността на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY) с произход от Индия.
(2)
Същевременно, с Регламент (ЕО) № 1411/2002 (3), Комисията наложи също временно изравнително мито върху вноса на PTY с произход от Индия.
(3)
Напомня се, че разследването за дъмпинга и вредата обхващаше периода от 1 октомври 2000 г. до 30 септември 2001 г. (ПР). Във временния регламент беше открита техническа грешка и се потвърждава, както е показано в различните таблици по-долу, че проучването на тенденциите, имащи отношение към анализа на вредата, обхваща периода от 1 януари 1996 г. (а не от 1 октомври 1997 г., както е посочено във временния регламент) до края на ПР (период на разглеждане). Изборът на този период беше направен с оглед анализиране на цялостното развитие на икономическото положение на промишлеността на Общността като се отчита въздействието на наложените през 1996 г. антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След налагането на временно антидъмпингово мито върху вноса на PTY с произход от Индия, няколко заинтересовани страни представиха писмени коментари. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност да бъдат изслушани устно.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима за своите окончателните констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателно антидъмпингово мито и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито. Освен това им беше предоставен срок, в рамките на който те можеха да направят декларации след това разкритие.
(7)
В допълнение към посещенията за проверка, които Комисията вече беше извършила на предварителния етап, компанията Unifi Textured Yarns Ltd., производител на PTY от Общността, намираща се в Ирландия, също беше посетена след налагането на временните мерки.
(8)
Бяха разгледани представените от страните устни и писмени коментари, и, където беше уместно, предварителните констатации бяха съответно променени.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(9)
Индийските производители износители твърдяха, че Комисията, в своя анализ, не е взела предвид съществуването на три различни пазарни сегмента за PTY в Общността, което според тях е доказано от значително различните нива на средните продажни цени на PTY с произход от Индия, от други трети страни, и PTY, произведени от промишлеността на Общността. Според тези производители износители това се потвърждава от факта, че средната цена на промишлеността на Общността през ПР беше с над 50 % по-висока от индийската вносна цена, което според тях дава указание, че PTY, произведени в Общността не са еднакви във всички аспекти с PTY с произход от Индия.
(10)
Трябва да бъде напомнено, че предварително беше установено, че не съществуват никакви съществени различия в основните физически характеристики и предназначения на различните видове и качества PTY, и че, при тези обстоятелства, всички видове PTY следва да се третират като един продукт за целите на тази процедура. Също така, предварително беше направено заключението, че PTY, произведени в Индия и изнесени за Общността, имат подобни основни физически характеристики и предназначения в сравнение с тези на произведените от производители в Общността, които поради това следва да се третират като подобен продукт в смисъла на член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 („основния регламент“). В това отношение, разликите в продажните цени не могат сами по себе си да се считат за критерий за определянето на подобния продукт.
(11)
Освен това, по отношение на аргумента за пазарното сегментиране, не беше представено или установено никакво доказателство за ясна разграничителна линия, основаваща се на обективни критерии, която би подкрепила заключението, че внесените от Индия продукти и продуктът, произведен от промишлеността на Общността, са различни продукти. Продажната цена като такава не се счита за достатъчен елемент за определяне на пазарните сегменти, особено с оглед на дъмпинговите и субсидираните практики. По отношение на установеното различие между видовете на продукта, което наистина включва различни ценообразуващи елементи, то е взето предвид в изчисленията за определяне на нивото на дъмпинга и отстраняване на вредата, както е пояснено по-долу в номерирано съображение 48 от настоящия регламент.
(12)
Поради гореизложените причини аргументът беше отхвърлен и заключенията, че PTY трябва да се разглежда като един продукт и цялостният анализ да бъде направен на това ниво бяха съответно потвърдени.
(13)
Поради липсата на допълнителни коментари, дефинициите на разглеждания продукт и на подобния продукт, както са изложени в номерирани съображения 11-13 от временния регламент, са утвърдени.
Г. СЪСТАВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
(14)
Не бяха получени никакви коментари относно съставянето на представителна извадка за индийските производители износители и затова заключенията, изложени в номерирани съображения 14-23 от временния регламент с настоящото се утвърждават.
Д. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(15)
След приемането на временни мерки, тримата разследвани индийски производители износители оспориха, на различни основания, констатациите за определяне на производствените разходи, търговските, общите и административните (ТОА) разходи, използвани в нормалния ход на изследване на търговията и за изчисляване на нормална стойност.
(16)
Един производител износител твърдеше, че са допуснати някои технически грешки относно коефициента на потребление, а на някои места и двойно отчитане на отделни суровини, които се отразяват върху производствените разходи за въпросния продукт.
(17)
Това твърдение беше частично отхвърлено с оглед на това, че производителят износител не успя да представи своевременно съответната информация за някои суровини за да бъде проверена. Известна информация беше получена, но едва след посещението за проверка. Освен това и във всеки случай, при определянето Комисията се е обосновала с информация, представена преди проверката на място.
(18)
Същият производител износител твърдеше, че надлежно е представил данните за ТОА разходи за въпросния продукт, но въпреки това Комисията е надценила тези разходи, тъй като някои „разходи за учредяване“ (т.е. административни разходи), посочени в годишния отчет на компанията и включени в ТОА, всъщност се отнасят за производствените разходи. Производителят износител твърдеше също, че печалбите от обмен на чужда валута не са зачетени в сравнението на разходите ТОА.
(19)
Член 2, параграф 5 от основния регламент предвижда, че „(…) Да бъде обърнато внимание на представеното доказателство за правилното разпределяне на разходите, при условие че е показано, че такива разпределения са оползотворени в ретроспективен план.“ За изчисляването на ТОА разходите, Комисията използва като база проверената от одитор информация, включена в годишния отчет на компанията, тъй като последната беше попълнила само частично съответните части на въпросника. Затова не беше налице никаква информация, която би позволила разглеждането на различно разпределение. Разходите за учредяване в годишния отчет формираха част от групирането на сметки, което беше различно и отделно от производствените разходи. Затова беше направено заключението, че всички тези разходи за учредяване не са били включени в производствените разходи, отчетени от компанията, и че следва да бъдат включени в разходите ТОА. По отношение на въпросните печалби от обмен на чужда валута, тази сума беше включена в производствените разходи в годишния отчет на компанията. Затова беше направено заключението, че тази сума вече е включена в производствените разходи, отчетени от компанията. Следователно, тази претенция беше отхвърлена и първоначалното изчисление по отношение на тази точка с настоящото се утвърждава.
(20)
Друг производител износител поиска различен метод на разпределяне на финансовите разходи, включени в разходите ТОА. Производителят износител твърдеше, че докато оборотът е подходящ метод при разпределяне на работния капитал, по отношение на срочните заеми, които са взети за инвестиция в производствени съоръжения, най-подходящият метод на разпределяне би бил производството на съответните продукти. Освен това, той твърдеше, че с оглед на серията от последователни продукти произведени от същите съоръжения, трябва да се обърне съответното внимание за избягване на двойното преброяване.
(21)
Първата претенция относно метода на изчисляване беше приета, защото беше показано, че наистина е по-подходящ за тези разходи. Затова ТОА разходи бяха ревизирани преди да бъдат използвани в нормалния ход на търговско изследване и при съставянето на нормална стойност. По отношение на втората претенция, тя трябваше да бъде отхвърлена, тъй като информацията, проверена по време на проверката на място не указваше за някакво двойно преброяване и затова тази претенция не можеше да бъде обоснована.
(22)
Всички производители износители твърдяха, че не е правилно във вътрешните продажни цени да се включва сума за навло, защото не са направени такива разходи за навло.
(23)
Тази претенция беше приета и разходите ТОА бяха ревизирани преди да бъдат използвани в нормалния ход на търговското изследване и при съставянето на нормална стойност.
(24)
Друг производител износител твърдеше: (1) че Комисията е преброила двойно и оттам е увеличила пропорционално финансовите разходи в рамките на разходите ТОА; (2) че Комисията се е отклонила от разпределението на продукти или ТОА разходите на вътрешния пазар и е прибягнала до ТОА разходи на отдел, като по този начин включва в разпределението продукти, различни от въпросния продукт; (3) че Комисията се е отклонила от ПР и е прибягнала до последната финансова година, приключваща в рамките на ПР както за изчисляване на производствените разходи, така и за изчисляване на ТОА; и (4) че Комисията е групирала някои видове продукти и така се е отклонила от своите собствени контролни номера на използваните продукти за осигуряване на безпристрастно сравнение.
(25)
По отношение на първия пункт, претенцията беше приета и затова разходите ТОА бяха променени по отношение на тези разходи. По отношение на втория пункт, отново се напомня условието на член 2, параграф 5 от основния регламент, както е напомнено отново в номерирано съображение 19. По време на проверката на място не бяха представени никакви отчети на вниманието на Комисията, показващи, че компанията е оползотворявала продукта или разпределението на разходите сред целия пазар в ретроспективен план. Затова тази претенция беше отхвърлена и беше утвърдено разпределянето на ТОА разходи в рамките на отдел. По отношение на третия пункт и по отношение на ТОА, претенцията беше частично приета и след като Комисията беше получила проверената от одитор информация относно последната финансова година, която представляваше втората половина на ПР, предприе ново изчисление на тези разходи, като включи съответната последна налична информация. По отношение на производствените разходи, тази претенция беше отхвърлена, защото изчислението на Комисията се основаваше на общата продукция на междинния продукт, докато производителят износител беше представил данни само за част от общата продукция. Затова беше прието заключението, че изчислението на Комисията произтича от по-представителна база, обхващаща цялото производство. По отношение на четвъртия пункт, претенцията беше отхвърлена, защото не беше използвано никакво групиране на различните видове продукти извън обхвата на контролните номера на продуктите, използвани с оглед да бъде осигурено безпристрастно сравнение от Комисията. Бяха направени групирания само на определени видове от междинния продукт, използван за производство на разследвания продукт, съгласно таблица, предоставена от самия производител износител за изчисляване на производствените разходи, използвани в нормалния ход на търговското изследване, и за съставяне на нормална стойност.
2. Експортна цена
(26)
Не бяха повдигнати никакви претенции относно определянето на експортната цена. На тази база, констатациите, изложени в номерирано съображение 32 от временния регламент, се утвърждават.
3. Сравнение
i) Възстановяване на мито съгласно схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (схемата „DEPB“)
(27)
Всички индийски производители износители многократно повтаряха претенцията си, че исканата корекция на нормалната стойност по член 2, параграф 10, буква б) или алтернативно по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент за обезщетенията, получени по схемата за натрупване на митнически кредити на база след експорт, трябвало да бъде разрешена (номерирано съображение 34 на временния регламент).
(28)
Трябва да бъде взето предвид, че член 2, параграф 10, подзаглавието гласи „… да бъде надлежно разрешена сума, във всеки случай, според това дали се полага, поради разликите във фактори, които са заявени и е показано, че се отразяват върху сравнимостта на цените…“. Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент се допуска корекция, при условие че кумулативно бъде отговорено на две условия: първо, вносните такси са за сметка на подобния продукт и на материалите, които са физически вложени в тях, когато са предназначени за потребление в държавата-износител, и второ, тези вносни такси се възстановяват или не се събират, когато продуктът се изнася за Общността. Тези условия осигуряват базата, въз основа на която се установява всяка разлика, отразяваща се на сравнимостта на цените поради въпросните фактори. Към предварителния етап не беше установено окончателно доказателство по отношение на първото изискване. Следователно не може да бъде разрешена корекция за възстановяване на мито. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) „може да бъде направена също корекция поради разлики и в други фактори … ако бъде доказано, че те засягат сравнимостта на цените както се изисква по тази алинея, и по-конкретно, когато потребителите постоянно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори.“ В настоящия случай не беше налице нито едно от горепосочените изисквания, тъй като производителите-износители не представиха никакво окончателно доказателство, което би обосновало тяхната претенция. Затова не можеше да бъде разрешена корекция за разлики в други фактори и констатациите, изложени в номерирано съображение 34 от временния регламент с настоящият се потвърждават.
ii) Възстановяване на мито по схемата за авансово лицензиране (ALS)
(29)
Двама индийски производители износители многократно предявиха претенцията си, че исканата корекция на нормалната стойност по член 2, параграф 10, буква б) или алтернативно по член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент за обезщетенията, получени по схемата ALS, трябвало да бъде разрешена (номерирано съображение 34 от временния регламент). Освен това, и двамата производители износители твърдяха, че в контекста на паралелната процедура срещу субсидиите, Комисията е разследвала по-подробно и е приела посочената схема като неподлежаща на компенсиране. Затова, и с оглед да бъде поправено обявеното противоречие между двете процедури, посоченото обезщетение е трябвало да бъде разрешено. Производителите износители допълнително заявиха, че изискването да бъде доказано, че суровините, вложени за производство в държавата износител съдържат елемент на мито, налага неправомерна доказателствена тежест.
(30)
Напомня се, че всяка антидъмпингова процедура се оценява по същество индивидуално и се разглежда на базата на конкретните за нея фактически и юридически обстоятелства, които могат да бъдат различни от всички други процедури. Затова, аргументът относно паралелността на две различни процедури се считаше за неуместен. Във всеки случай, в номерирано съображение 66 от Регламент (ЕО) № 1411/2002 на Комисията, беше посочено, че „…и двете схеми (авансово лицензиране и авансово лицензиране за междинна доставка) могат да се считат за подлежащи на изравняване. Обаче, разследваните компании можеха да докажат, че количествата вносни материали, които бяха освободени от вносни мита, не превишават количествата, вложени в изнесените стоки.“ Този цитат, обаче, излага само общия принцип. В тази връзка се напомня за изискванията на член 2, параграф 10, подзаглавието, член 2, параграф 10, буква б) и член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент , както са изложени в номерирано съображение 28. Отново, какъвто е случая с временния регламент, изискванията от основния регламент не бяха посочени, тъй като производителите износители не представиха никакви окончателни доказателства, които биха обосновали пълния размер на техните съответни претенции. Отбелязано е също, че изискването към производителите износители да докажат, че суровините, вложени за производство в страната-износител съдържат елемент на мито, не налага неправомерна доказателствена тежест. По време на приемането на временните мерки беше допусната надлежна корекция за такива облагания, когато са обосновани от счетоводната документация на производителите износители; в противен случай претенциите бяха отхвърлени. Това указваше, че компаниите бяха в състояние да докажат, както е поискано във въпросника, съществуването на вносни такси, с които е обложен подобния продукт и материалите, които са физически вложени в него, предназначени за потребление в Индия. Следователно и поради причините, изложени в номерирано съображение 28, не може да бъде разрешена корекция за възстановяване на мито и констатациите, изложени в номерирано съображение 34 от временния регламент, сe потвърждават.
iii) Акциз
(31)
Един производител износител многократно претендираше за корекция по член 2, параграф 10, буква б) за сума, съответстваща на косвения данък, с който се облага подобния продукт, когато е предназначен за потребление в Индия, и се възстановява по отношение на продукта, изнасян за Общността.
(32)
По време на приемането на временните мерки беше установено, че на компанията наистина е бил възстановен акциз след изнасяне на въпросния продукт. Но тъй като компанията не е доказала, че е възстановен пълния размер на косвения данък, претенцията е коригирана надолу. След приемането на временните мерки, въпросният производител износител представи, както беше поискано от Комисията, допълнителна информация и документация за обосноваване на претенцията, които бяха проверени. В контекста на настоящия казус, тази информация се считаше за окончателна и затова претенцията беше допусната в пълен размер. Следователно, констатациите, изложени в номерирано съображение 35 от временния регламент бяха променени.
iv) Данък оборот
(33)
Друг производител износител няколкократно претендираше, че в резултат от политиката на индийското правителство за насърчаване на откриването на заводи в по-слабо развитите райони, компаниите са освободени от плащането на данък върху оборота и следва да му бъде разрешена съответната корекция. Представената информация и проверката на място доказаха, че във всички вътрешни търговски фактури беше посочено, че въпросният производител износител е освободен от плащането на този данък, който не беше възстановен поотделно по фактурите. Затова, не беше доказано, че компанията е реализирала вътрешни продажби и е депозирала в хазната посочения данък, а „подобният продукт, реализиран на вътрешния пазар, не е бил обложен с такъв данък“. Следователно, констатациите направени в номерирано съображение 36 от временния регламент се потвърждават.
v) Ниво на търговия
(34)
Един индийски производител износител няколкократно претендираше за корекция порази разлики в нивото на търговията между продажбите на въпросния продукт на вътрешния пазар и на експортните пазари (номерирано съображение 37 от временния регламент).
(35)
Но информацията, представена в отговора на въпросника и по време на посещението за проверка на място, показа, че няма постоянни и явни различия във функциите и цените за различните нива на търговия на вътрешния пазар в Индия. Не беше представена никаква нова информация. Затова констатациите, изложени в номерирано съображение 37 от временния регламент се потвърждават.
4. Дъмпингов марж
(36)
Поради липсата на коментари или нова информация, методологията, изложена в номерирани съображения 39-44 от временния регламент се утвърждава.
(37)
Сравнението между ревизираната средно претеглена нормална стойност и средно претеглената експортна цена по вид продукти на база франко завода показа съществуването на дъмпинг за всички разследвани производители износители. Средно претегленият дъмпингов марж, изчислен за съдействащите компании, не включени в извадката, също беше променен съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент . Променените изчисления също се отразиха на остатъчния дъмпингов марж. С оглед на високото ниво на сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж е фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащ производител износител.
(38)
Окончателните дъмпингови маржове като процент от импортната цена CIF без платено мито са както следва:
Indo Rama Synthetics Limited
10,7 %
Reliance Industries Limited
6,1 %
Welspun Syntex Limited
17,0 %,
Съдействащи производители износители, извън извадката
8,9 %,
Остатъчен дъмпингов марж
17,0 %.
Е. ПРОМИШЛЕНОСТ НА ОБЩНОСТТА
(39)
Скоро след налагането на временните мерки, Dupont SA, един от съдействащите производители от Общността, включен в дефиницията на промишлеността на Общността на предварителния етап, окончателно преустанови производството на PTY в Общността, като твърдеше, че това е станало поради ниската цена на вносните стоки на пазара на Общността. С оглед на окончателния характер на това събитие, вече не се считаше за уместно Dupont SA да се разглежда като част от промишлеността на Общността. Следователно, за определяне на окончателните заключения се считаше за уместно промишлеността на Общността да бъде дефинирана като състояща се от двамата останали съдействащи производители от Общността, а именно UNIFI Textured Yarns Ltd и Sinterama Spa.
(40)
Затова беше проверено дали тези две компании все още отговарят на критерия за преобладаващо съотношение в производството на Общността както е предвидено в член 5, параграф 4 от основния регламент . Беше установено, че кумулативното производство на двамата останали съдействащи производители от Общността представлява 30 % от общото производство на подобния продукт в Общността през ПР. Това надхвърля прага от 25 %, определен в горепосочения член. Следователно тези две компании представляват промишлеността на Общността в пълно съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
Индийските производители износители твърдяха, че предварителният анализ на вредата се основава на положението само на малка част от производителите на Общността. Те обосноваваха твърдението си с факта, че ищците производители от Общността, които действително съдействаха за разследването, не представляваха преобладаващо съотношение в производството на Общността.
(42)
Това твърдение е неправилно и беше отхвърлено, тъй като двете останали компании представляват над 25 % от цялото производство на Общността. Затова е потвърдено, че тези двама съдействащи производители от Общността представляват промишлеността на Общността в смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
Ж. ВРЕДА
1. Потребление в Общността
(43)
Поради липса на нова информация, предварителните констатации относно потреблението в Общността, както са описани в номерирани съображения 54-55 от временния регламент се потвърждават. През разглеждания период потреблението в Общността се разви както следва:
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Потребление от Общността
285 640
341 660
369 031
353 376
360 176
339 352
1996 = 100
100
120
129
124
126
119
2. Внос от Индия
(44)
В абсолютни стойности, обемът на индийския внос почти се утрои през разглеждания период от 7 583 тона през 1996 г. на 22 683 тона през ПР. Трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР, по време, когато имаше общ спад на потреблението в Общността, обемът на индийския внос почти се удвои.
(45)
Делът на вноса от Индия на пазара на Общността се увеличи от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Успоредно на бързото нарастване на обемите на вноса между 1999 г. и ПР, техният пазарен дял нарасна от 3,3 % на 6,7 %, докато общото потребление на Общността спадаше.
(46)
Що се отнася до средната импортна цена, тя първо се увеличи през периода от 1996 г. до 1997 г., а впоследствие се понижи. Най-ниското ниво на цените беше достигнато през 1999 г.
(47)
Поради липсата на коментари относно обема и цената на вноса от Индия, предварителните заключения, описани в номерирани съображения 56-58 от временния регламент се потвърждават.
(48)
Относно подбиването на цените, с оглед на горепосочените промени относно състава на промишлеността на Общността, изчисленията бяха изменени. Методологията за изчисляване на дъмпинговите маржове, както е пояснено в номерирани съображения 59 и 61 от временния регламент, останаха обаче непроменени. Напомня се, че с цел анализиране на подбиването на цените, цените на различните видове PTY с произход от Индия бяха сравнени с цените за подобни видове, произвеждани и продавани от промишлеността на Общността. Предложеното от индийските производители износители сравнение на общите средни цени не би взело предвид съществуването на различните видове на изделието и би довело до подвеждащи резултати.
(49)
На тази база, ревизираните дъмпингови маржове, изразени като процент от цените на промишлеността на Общността, варираха между 23 % и 28 % за производителите износители, които съдействаха за разследването.
3. Състояние на промишлеността на Общността
(50)
След горепосоченото изключване на един от съдействащите производители от Общността от дефиницията на промишлеността на Общността, предварително установените показатели за вредата бяха съответно ревизирани. Данните по-долу показват развитието на показателите за вредата през разглеждания период по отношение на двамата останали съдействащи производители от Общността. Поради съображения, свързани с поверителността, тъй като промишлеността на Общността се състои от само двама производители от Общността, данните са индексирани.
(51)
Производственият обем на промишлеността на Общността се е увеличил с 18 % през разглеждания период. Трябва да бъде отбелязано, че основното увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г. След това производственият обем следваше нестабилна крива и достигна, през ПР, ниво, съпоставимо с нивото, което беше достигнато през 1998 г.
(52)
Производственият капацитет беше установен на базата на теоретичната максимална производителност в час на инсталираните машини, умножена по годишните теоретични работни часове, като е съобразено времето за поддръжка и други подобни прекъсвания на производството.
(53)
Увеличението на производствения капацитет се разви на два етапа. Първото увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г., т.е. увеличение от 16 %. Отбелязано е, че производственият обем на промишлеността на Общността също е нараснал до съпоставима степен през този период, в резултат от стабилно и високо ниво на оползотворяване на капацитета. Второто нарастване настъпи между 1999 г. и края на ПР, когато производственият капацитет се повиши с около 14 %. През този период, нивото на производство остана сравнително стабилно, което обяснява намаляването на степента на оползотворяване на капацитета.
(54)
Намаляването на нивото на запасите през периода от 1996 г. до 1999 г. се обяснява със значително нарастване на обема на продажбите в сравнение с обема на производството през същия период. След това, нивото на запасите се увеличи поради значителното намаляване на обема на продажбите, докато производството леко се увеличи.
(55)
През разглеждания период обемът на продажбите на Индустрията на Общността се увеличи с 6 %. Той достигна своя връх през 1998 г. (увеличение от 21 % в сравнение с 1996 г.) и след това се понижи с 13 % в последващия период.
(56)
През периода 1996 г. до 1998 г., обемът на продажбите на промишлеността на Общността нарасна по-слабо в сравнение с развитието на общото потребление в Общността. Впоследствие, неговият спад беше по-отчетлив от намалението на общото търсене на PTY, отбелязано в Общността между 1998 г. и ПР. Това обяснява факта, че пазарните дялове постоянно намаляваха.
(57)
Индийските производители износители претендираха, че Комисията трябва да вземе предвид развитието на пазарния дял на всички производители в Общността през разглеждания период, а не само развитието на пазарния дял на промишлеността на Общността. Това би показало общо увеличение на пазарния дял.
(58)
Трябва да бъде отбелязано, че съгласно член 3, параграф 1 от основния регламент , определянето на вредата се приема като означаващо съществена вреда за промишлеността на Общността. Затова, определянето на вредата е ограничено до цялостното икономическо положение на съдействащите производители от Общността, представляващи промишлеността на Общността както е дефинирано в номерирано съображение 42. Въпреки това, таблицата в номерирано съображение 86 показва, че пазарният дял на другите производители в Общността също е намалял в значителна степен през разглеждания период. Фактически, ролята на другите производители в Общността е оценена в контекста на въпроса за причинната връзка. Затова аргументът беше отхвърлен.
(59)
Средната продажна цена на промишлеността на Общността остана стабилна между 1996 г. и 1998 г. и спадна с 5 % през последващия период. Напомня се, че при сравняване на цените за съпоставимите видове на продукта, продавани на пазара на Общността през ПР бяха установени маржове на подбиване на цените от 23 % до 28 %.
(60)
Рентабилността на промишлеността на Общността, изразена като възвръщаемост на нетните продажби на пазара на Общността, рязко спадна през разглеждания период от положително ниво през 1996 г. до значително отрицателно ниво през ПР.
(61)
Нивото на инвестициите беше особено високо през 1996 г. и 1998 г., и е свързано с увеличаването на производствения капацитет. През ПР инвестициите бяха крайно ограничени в сравнение с тези години.
(62)
Способността на промишлеността на Общността да набира капитал от външни източници на финансиране или от компании-майки не беше сериозно засегната в началото на разглеждания период. Но като се отчита нивото на загубите през ПР, способността за набиране на капитал беше сериозно застрашена през ПР.
(63)
Възвръщаемостта на нетните инвестиции (изразяваща рентабилността като процент от сумата на активите на промишлеността на Общността) се считаше за адекватен показател в този случай.
(64)
Развитието на възвръщаемостта на нетните активи съответстваше на данните за рентабилността и показа ясно влошаване на финансовото положение на промишлеността на Общността, особено след 1998 г.
(65)
Индийските производители износители поставиха под въпрос нивото на възвръщаемост на активите на базата на съответното развитие на цените на PTY и на основната суровина, която се използва за производството на PTY (по-конкретно POY). Твърдеше се, че тъй като средните продажни цени на PTY са се увеличили повече от покупната цена на POY, това би трябвало да води до позитивно развитие на възвръщаемостта на активите.
(66)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР средната цена на PTY и POY имаше сходно развитие. На второ място трябва да се вземат предвид другите елементи на разходите, т.е. други използвани материали, както и производствените разходи. Всички тези елементи са проверени и взети предвид при установяването на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период. Развитието на стойността на активите трябва също да се вземе предвид в това отношение. Затова аргументът беше отхвърлен.
(67)
Данните относно паричния поток потвърдиха влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Общността. То обаче остана положително през разглеждания период и достигна своя връх през 1999 г. Този връх се отнася предимно за паричните потоци през 1999 г. от значителен брой търговски сделки, отчетени през 1998 г., които бяха действително инкасирани през 1999 г.
(68)
През разглеждания период броят на служителите се увеличи с 23 %. През същия период разходите за работна ръка се увеличиха с 45 %.
(69)
През разглеждания период производителността спадна с 5 %.
(70)
През периода 1996 г. до 1998 г., финансовите резултати на промишлеността на Общността бяха задоволителни, което показваше, че тя поне отчасти се беше възстановила от въздействието на дъмпинговия внос на продукта с произход от трети държави, по отношение на който през 1996 г. бяха предприети антидъмпингови мерки. След това, между 1999 г. и ПР, с оглед на увеличаването на дъмпинговия внос от Индия, положението на промишлеността на Общността отново стана несигурно.
(71)
Окончателните дъмпингови маржове са явно значителни. Предвид обема на вноса и дъмпинговите вносни цени, въздействието на тези дъмпингови маржове не може да се разглежда като незначително.
4. Заключение относно вредата
(72)
Предварителното заключение, че промишлеността на Общността е понесла съществена вреда през ПР в смисъла на член 3 от основния регламент с настоящото се потвърждава. Несигурното положение на промишлеността на Общността стана очевидно в периода след 1998 г. Наистина, между 1996 г. и 1998 г. производственият обем на промишлеността на Общността се увеличи (+17 %), а оползотворяването на капацитета беше високо, търговският обем също се увеличи (+21 %), докато продажните цени останаха стабилни и индустрията все още беше рентабилна (по отношение на възвръщаемост на нетния оборот, възвръщаемост на сумата на активите и положение на паричния поток). Впоследствие промишлеността на Общността беше в състояние да увеличи своите инвестиции и брой служители, а паричният поток през този период остана благоприятен. Това позитивно развитие се обяснява с комбинирания позитивен ефект от въвеждането на антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Тайланд,Тайван и Малайзия, възстановяване на почтената търговия на пазара на Общността, и с разширяването на потреблението на PTY в Общността.
(73)
След 1998 г., положението на промишлеността на Общността започна да се влошава съществено. Въпреки, че производственият обем остана стабилен, оползотворяването на производствения капацитет спадна със седем процентни пункта, обемът на продажбите спадна с 13 %, а същевременно продажните цени също спаднаха с 5 %. Като последица от това промишлеността на Общността започна да понася значителни загуби и нивото на инвестициите също беше засегнато.
(74)
Индийските производители износители твърдяха, че някои от гореописаните показатели за вредата са се развили позитивно през разглеждания период и съответно не указвали за вреда.
(75)
На първо място трябва да се отбележи, че съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент , нито един от икономическите фактори, описани в този член не дава непременно решително указание дали промишлеността на Общността понася съществена вреда. Въпреки, че е вярно, че икономическото положение на промишлеността на Общността се подобри през периода от 1996 г. до 1998 г., по-важното е, че цифрите и горните заключения ясно показват силно влошаване на положението на промишлеността на Общността в последвалия период, и че през ПР промишлеността на Общността е понесла съществена вреда. Затова аргументът беше отхвърлен и горните заключения, т.е., че промишлеността на Общността е понесла съществена вреда, са потвърденИ.
З. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Увод
(76)
Съгласно член 3, параграф 6 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Общността, както е дефинирана в номерирано съображение 42, е причинена от дъмпинговия внос от Индия. Съгласно член 3, параграф 7 от основния регламент , Комисията проучи и други известни фактори, които биха нанесли вреда на промишлеността на Общността за да се увери, че причинената от тези фактори вреда не се приписва погрешно на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(77)
Между 1996 г. и ПР, обемът на вноса с произход от Индия се утрои от 7 583 тона на 22 683 тона. Увеличението настъпи на два етапа: за първи път между 1996 г. и 1998 г. с ръст от 138 %, а след това в периода от 1999 г. до ПР, с ръст от 92 %, от 11 824 тона на 22 683 тона, т.е. увеличение с около 10 800 тона. Трябва да бъде отбелязано, че, докато първото увеличение настъпи, докато пазарът на Общността все още се разширяваше, второто настъпи по време, когато потреблението на Общността отбеляза значителен спад (-14 000 тона). През същия период, т.е. от 1999 г. до ПР, търговският обем на промишлеността на Общността спадна с около 13 %.
(78)
Същото може да бъде отбелязано в относителни понятия. Индийският пазарен дял нарасна от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Това увеличение настъпи двуетапно: между 1996 г. и 1998 г., от 2,7 % на 4,9 %, и между 1999 г. и ПР, от 3,3 % на 6,7 %.
(79)
През 1999 г., индийската вносна цена спадна до ниското ниво от средно 1,4 EUR на тон, намаление с около 17 % в сравнение с предходната година и с 26 % в сравнение с 1996 г. С тази политика на ниска цена те бяха в състояние да увеличат своя търговски обем и да си възвърнат загубените пазарни дялове през 2000 г. и ПР. След това цените достигнаха нивото си от 1998 г., но все още бяха средно по-ниски от тяхното ниво през 1996 г. и 1997 г.
(80)
Трябва да бъде напомнено, че през ПР бяха установени значителни дъмпингови маржове в порядъка между 23 % и 28 %. Това ясно указва за силния ценови натиск, упражнен от индийския внос през ПР. Наистина, с пазарен дял от 6,7 % през ПР, това ниво на подбиване на цената със сигурност е оказало значително отрицателно въздействие върху този прозрачен и депресиран пазар на Общността, и то за продукт, който е изключително се влияе от цените.
(81)
Същевременно настъпи намаление на пазарния дял промишлеността на Общността с около един процентен пункт между 1996 г. и 1998 г. и с още един процентен пункт между 1999 г. и ПР. Това намаление трябва да се разглежда в светлината на ценовите развития на промишлеността на Общността. Наистина тя трябваше да намали цените си със 7 % през 1999 г. в сравнение с 1998 г. за да поддържа своята позиция на пазара. Трябва да бъде напомнено, че през същата година цените на вноса от Индия спаднаха със 17 %. След това цената на промишлеността на Общността остана сравнително стабилна, обаче на ниво, което не беше достатъчно за да поддържа позитивно финансово състояние. За разлика от индийците, промишлеността на Общността не беше в състояние да подобри своята средна продажна цена в Общността през периода от 2000 г. до ПР.
(82)
През периода от 1996 г. до 1998 г. въпреки нарастването на вноса от Индия промишлеността на Общността се разви благоприятно, тъй като лоялната търговия, на разширяващия се пазар на Общността, беше възстановена след налагането на антидъмпингови мита върху вноса на PTY с произход от различни държави (вижте по-нататък). От 1999 г. насам, обаче, финансовото състояние на промишлеността на Общността значително се влоши. Както е обяснено по-горе, обемът на продажбите и цените започнаха да спадат, и рентабилността, възвръщаемостта на инвестициите, както и паричния поток бяха сериозно засегнати. Това съвпада с периода, когато индийските цени значително се понижиха и обемът на вноса започна съществено да се увеличава, т.е. обемът на техния внос през периода от 1999 г. до ПР се удвои.
3. Въздействие на всички други известни фактори
(83)
Тъй като никоя заинтересована страна не представи допълнителна информация или коментари, заключението, направено в номерирано съображение 91 от временния регламент, че вносът с произход от Индонезия и Тайван, вероятно също е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Общността през ПР, се потвърждава.
(84)
На този много прозрачен пазар, значителните количества внос на PTY на ниска цена с произход от която и да било държава вероятно причиняват вреда на промишлеността на Общността до степен, която може да се счита за съществена. Ако степента на въздействие на вноса от Индия, обаче, бъде съпоставена с въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, трябва да бъде взето предвид значителното увеличение на вноса от Индия през периода от 1999 г. до ПР, както като абсолютна, така и като относителна величина, както и средната цена на вноса от Индия през ПР, която осреднено беше по-ниска от цените на вноса от Индонезия и Тайван, като се отчита, че този внос отчасти подлежи на антидъмпингови мита. При тези обстоятелства може да се направи заключението, че въздействието на вноса от Индия със сигурност не беше по-маловажно от въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, и че следователно има истинска и значителна връзка между вноса от Индия и несигурното положение на промишлеността на Общността.
(85)
Що се отнася за вноса от останалите трети страни, поради липсата на коментари, предварителното заключение, че този внос не може да се разглежда като оказал вредни въздействия върху промишлеността на Общността е също потвърдено.
(86)
Таблицата по-долу, основаваща се на информация, получена от някои компании и съдържаща се в жалбата, показва развитието на обема на продажбите и на пазарния дял на другите производители в Общността.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Тонове
134 366
144 831
150 544
136 097
142 797
131 924
Пазарен дял
47,0 %
42,4 %
40,8 %
38,5 %
39,6 %
38,9 %
(87)
От горните данни е видно, че обемът на продажбите на PTY на други производители в Общността през периода от 1996 г. до ПР значително се е намалил както в абсолютни, така и в относителни стойности. Освен това, трябва да бъде напомнено, че много от тези други производители в Общността всъщност бяха част от първоначалните тъжители. Тези компании не бяха в състояние да окажат пълно съдействие за настоящото разследване поради липса на ресурси, но напълно подкрепиха процедурата и оказаха пълно или частично съдействие за други подобни неотдавнашни процедури.
(88)
С оглед на гореизложеното е прието заключението, че другите производители в Общността не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Общността през ПР.
(89)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че големите инвестиции, направени от промишлеността на Общността през разглеждания период, в действителност също са причинили влошаване на нейното финансово състояние.
(90)
Както е пояснено по-горе, инвестициите, направени от промишлеността на Общността бяха свързани с увеличаване на нейния производствен капацитет. Първото увеличение на капацитета беше направено между 1996 г. и 1998 г., когато потреблението в Общността се разширяваше. Поради това промишлеността на Общността увеличи своя производствен обем и беше в състояние да увеличи и обема на продажбите си в съответствие с разширението на пазара на Общността. С оглед на това позитивно развитие промишлеността на Общността разшири своя производствен капацитет за втори път между 1999 г. и ПР. Увеличението възлезе на около 10 000 тона. Този път, обаче, промишлеността на Общността не можа да увеличи производителността и обема на продажбите си за запълване на инсталираните нови мощности и поради това степента на оползотворяване на капацитета значително се понижи. Тъй като производството на PTY е капиталоемка промишленост и съответно постоянните разходи са значителни, намаляването на производителността и на обема на продажбите в периода от 1999 г. до ПР имаше директно отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността. Следва да бъде отбелязано, че през същия период цената на основната суровина остана стабилна.
(91)
Затова увеличението на капацитета през периода от 1999 г. до ПР наистина имаше отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността. Това стана, защото то съвпадна с понижаването на обема на производството и продажбите на промишлеността на Общността. Последното понижаване, обаче, се дължеше на натиска от вноса на индийски PTY върху пазара на Общността. Въпреки, че потреблението в Общността спадна с около 14 000 тона през периода от 1999 г. до ПР, обемът на вноса на индийски PTY нарасна с около 10 000 тона през същия период, поради агресивно ценово поведение. Цените на PTY, внесени от Индия, наистина значително подбиваха цените на промишлеността на Общността през ПР и съответният обем на вноса нарасна до такава степен, че промишлеността на Общността не беше в състояние да увеличи, или дори да ограничи, намаляването на обема на своите продажби и производство и следователно да ограничи отрицателното въздействие на инсталирания свръх капацитет.
(92)
Счита се, че ако разходите, свързани с инвестициите, и следователно увеличението на инсталирания капацитет, наистина имаха отрицателно въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Общността през периода от 1999 г. до ПР, това въздействие, обаче, беше изострено от факта, че промишлеността на Общността трябваше да намали обема на своите продажби, производството и продажни цени. Това от своя страна се дължеше на натиска на ниските цени на вноса от Индия, обемът на който се увеличи повече от два пъти през същия период, когато общото потребление в Общността спадаше.
(93)
Затова е ясно, че при липса на дъмпингов внос от Индия промишлеността на Общността би била в състояние да поддържа своите продажни цени на нивото от 1998 г. и да увеличи обема на своето производство и продажби. Това би довело и до икономии от мащаба и при лоялни търговски обстоятелства промишлеността на Общността би била в състояние да поеме повечето, ако не всички, допълнителни постоянни разходи, свързани с нейните инвестиции.
(94)
Потреблението в Общността като цяло се увеличи през разглеждания период, но през периода от 1999 г. до ПР то спадна. Въпреки, че тази низходяща тенденция съвпадаше с намаляването на обема на продажбите на промишлеността на Общността, трябва първо да бъде отбелязано, че обемът на продажбите на промишлеността на Общността пропорционално намаляваше повече от потреблението в Общността. Второ, през същия период вносът с произход от Индия се увеличи повече от два пъти. Затова, дори и да не може да бъде изключено, че това свиване на търсенето имаше неблагоприятно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, то трябва да се счита за по-слабо в сравнение с въздействията на дъмпинговия внос.
(95)
Индийските производители износители твърдяха, че промишлеността на Общността е понесла вреда поради глобалния икономически спад в света от края на 2000 г., и че това трябва да бъде взето предвид и количествено измерено за целта на анализа на причинната връзка.
(96)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че горният анализ показва, че икономическото състояние на промишлеността на Общността вече беше започнало да се влошава преди края на 2000 г. Второ, при наличието на глобален икономически спад би могло да се очаква, че всички оператори в Общността биха били засегнати по сходен начин. Обаче, докато имаше спад на пазара, индийските производители износители успяха значително да увеличат обема на своите продажби в Общността. Както е пояснено по-горе, обемът на продажбите на промишлеността на Общността спадна пропорционално повече от потреблението в Общността. Освен това, въздействието на глобалния спад вече е отразено в горепосоченото свиване на търсенето.
(97)
С оглед на гореизложеното, дори и да не може да бъде изключено, че икономическият спад също имаше въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, е направено заключението, че то е по-маловажно в сравнение с депресивното ценово въздействие на дъмпинговия внос.
(98)
Индийските производители износители твърдяха, че загубата на пазарен дял за промишлеността на Общността се дължи на факта, че тя е избрала експортните продажби, вместо вътрешните продажби. Увеличението на експортния обем на промишлеността на Общността показва, че тя е конкурентоспособна на пазарите, където преобладава лоялната търговия. Трябва също да бъде напомнено, че въпреки наистина учетворения експортен обем през разглеждания период, той остана пределен в сравнение с общия размер на продажбите на промишлеността на Общността. И накрая се отбелязва, че рентабилността на промишлеността на Общността е установена на базата на нейните продажби само на пазара на Общността. Поради липсата на допълнителни коментари по тези заглавия предварителните заключения по номерирани съображения 96-98 от временния регламент се потвърждават.
(99)
В това отношение не бяха получени коментари и затова заключенията по номерирани съображения 93-95 от временния регламент, че вредата, понесена от промишлеността на Общността, не може да се дължи на цената на суровината на промишлеността на Общността се потвърждават.
(100)
Индийските производители износители твърдяха, че намаляването на производствения обем през ПР следва да бъде приписано на умишленото закриване на завод на един от двата производители в Общността, представляващи промишлеността на Общността. Разследването, обаче, показа, че през ПР не е извършено закриване на завод. Въпросният производител потвърди, че не е било извършено никакво закриване на завод и потвърди, че всяко намаляване на техния производствен обем през ПР се дължи на въздействието на нарасналите обеми PTY с ниски цени на пазара на Общността. Затова аргументът беше отхвърлен.
4. Заключение относно причинната връзка
(101)
В заключение е потвърдено, че дъмпинговият внос е имал вредно въздействие, особено в периода от 1999 г. до ПР, върху промишлеността на Общността, чието състояние се характеризира с намаляващ обем на продажбите, депресирани продажни цени, загуба на пазарен дял и значително влошаване на финансовото състояние, особено по отношение на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите. Наистина, през същия период обемът на вноса от Индия значително се увеличи както в абсолютни, така и в относителни стойности, на цени, за които беше установено, че значително подкопават цената на промишлеността на Общността.
(102)
Бяха проучени и следните други известни фактори: внос с произход от други трети държави, продажби на други производители от Общността, инвестиции на промишлеността на Общността, свиване на търсенето, глобален икономически спад, цена на суровината и експортни характеристики на промишлеността на Общността. Беше установено, че някои от тези фактори също са имали вредно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността. Въздействието на тези фактори влоши значителното негативно въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, предизвикано от прилива на внос с произход от Индия, които, разглеждани поотделно, също причиниха съществена вреда на промишлеността на Общността.
(103)
Предвид горния анализ, в който въздействията на всички известни фактори, както и тяхното въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността, са съответно разграничени и разделени от вредните въздействия на дъмпинговия внос, и след като беше установено, че вредата, причинена от други фактори не е приписана на дъмпинговия внос, с настоящото е потвърдено, че тези други фактори като такива не отменят факта, че съществува истинска и значителна причинна връзка между дъмпинговия внос и установената съществена вреда.
И. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(104)
С оглед на събитията, които настъпиха след определянето на предварителните заключения, т.е. закриването на инсталация на Dupont SA, беше преразгледано дали въпреки заключенията относно вредата от дъмпинга съществуват наложителни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки.
1. Индустрия на Общността и други производители в Общността
(105)
Както е пояснено във временния регламент, няма причина за поставяне под съмнение на жизнеспособността и конкурентоспособността на промишлеността на Общността в ситуация, при която се прилагат нормални пазарни условия. Фактите показаха, обаче, че при липсата на лоялни търговски условия, съществуването на промишлеността на Общността е сериозно застрашено. Наистина нелоялната търговия на пазара на Общността вече доведе до закриването на Dupont SA, което не можа да оцелее при съществуващата депресивна пазарна конюнктура. Ако не бъдат наложени мерки, не е изключено и други производители от Общността да претърпят същото развитие.
(106)
Трябва да бъде напомнено, че въпреки факта, че само двама производители от Общността бяха в състояние да съдействат за разследването, процедурата беше напълно подкрепена от производители в Общността, представляващи около 75 % от производството на Общността. Както е пояснено по-горе, другите производители от Общността също видяха еродирането на техния пазарен дял и на обема на продажбите им на пазара на Общността.
(107)
Поради това предварителните заключения, че би било в интерес на промишлеността на Общността и на другите производители от Общността да бъдат въведени мерки са потвърдени.
2. Вносители
(108)
На предварителния етап не бяха получени никакви отговори от никой вносител или търговец. Във временния регламент беше направено заключението, че налагането на мерки не би засегнало съществено тяхното положение.
(109)
Поради липсата на допълнителни коментари от страна на заинтересовани страни след налагането на временните мерки, горните заключения са потвърдени.
3. Доставчици на суровини
(110)
Поради липсата на каквито и да било коментари, временното заключение, че е в интерес на промишлеността в началото на производствения процес да бъдат въведени мерки, с настоящото се потвърждава.
4. Потребители
(111)
На предварителния етап оказа съдействие само един потребител. Поради липсата на каквито и да било коментари или реакции след налагането на временните мерки, заключението, че налагането на мерките не би било в ущърб на жизнеспособността и конкурентоспособността на потребителите с настоящото се потвърждава.
5. Заключение
(112)
Неналагането на антидъмпингови мерки би застрашило сериозно съществуването на промишлеността на Общността и на другите производители от Общността. Това се подсилва от факта, че поради преобладаващите нелоялни търговски условия на пазара на Общността, един производител от Общността неотдавна трябваше за закрие своя завод в Общността.
(113)
Точно обратното, ако не бъдат въведени окончателни мерки, продължителният спад в рентабилността на промишлеността на Общността, наблюдаван през разглеждания период, би бил застрашен допълнително поради риска от по-нататъшни закривания на заводи за PTY в Общността.
(114)
С оглед на гореизложеното, Комисията стигна до заключението, че не съществуват наложителни причини да не бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки.
Й. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(115)
Степента на отстраняване на вредата беше изчислена на базата на методологията, пояснена в номерирани съображения 122-125 от временния регламент, с цел да бъде установена степента на мерките, които следва на бъдат наложени окончателно.
(116)
Индийските производители износители твърдяха, че нивото на печалба, използвано за изчисляване на цената, която не нанася вреда, е избрано произволно, тъй като се основава на най-високия марж на печалба, наблюдаван през разглеждания период.
(117)
Трябва да бъде напомнено, че разгледаното ниво на печалба за изчисляване на цената, която не нанася вреда, трябва да съответства на ниво, което е разумно да се очаква, че промишлеността на Общността би постигнала при отсъствие на неправомерния дъмпинг. Прие се за разумно 1998 година да бъде избрана като отправна точка, тъй като се считаше, че през тази година вносът от Индия все още нямаше депресивно въздействие върху цените на промишлеността на Общността, и че вносът от другите държави, подлежащи на мерките, беше вече на ниво, подобно на това през ПР. Фактът, че един производител от Общността трябваше да бъде изключен от дефиницията на промишлеността на Общността, поради което за разглеждания период бяха установени нови данни за рентабилността, не променя предварителните заключения, че би могло разумно да се очаква, че при лоялни пазарни условия тази индустрия би достигнала ниво на печалба от 8 % при отсъствие на дъмпингов внос.
(118)
С оглед на гореизложеното, използваната методология за установяване на нивото на отстраняване на вредата, както е описано в номерирани съображения 122-125 от временния регламент, беше утвърдена.
(119)
Както е посочено по-горе по отношение на маржовете на подбиване на цените, бяха разгледани и изменени също и маржовете на вредата.
2. Окончателни мерки
(120)
В светлината на гореизложеното и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент трябва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито на нивото на установените дъмпингови маржове, тъй като във всички случаи те бяха по-ниски от маржовете на вредата.
(121)
Относно паралелната процедура срещу субсидирането по отношение на Индия, съгласно член 24, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4), (по-долу наричан „основния регламент срещу субсидирането“), и член 14, параграф 1 от основния регламент , никой продукт няма да бъде подлаган и на двете мита - андидъмпингово и изравнително - с цел справяне с една и съща конюнктура, произтичаща от дъмпинг или експортно субсидиране. Затова е необходимо да се определи дали, и до каква степен, субсидираните суми и дъмпинговите маржове произтичат от една и съща конюнктура.
(122)
С Регламент (ЕО) № 2094/2002 на Съвета (5) беше наложено окончателно изравнително мито, съответстващо на сумата на субсидията, за която беше установено, че е по-ниска от маржа на вредата относно всички износители. Всички разследвани схеми на субсидиране, за които се установи, че подлежат на изравняване, представляваха експортни субсидии по смисъла на член 3, параграф 4, буква a) от основния регламент срещу субсидирането. Поради това установените окончателни дъмпингови маржове за съдействащите производители износители в Индия се дължат отчасти на съществуването на тези експортни субсидии. При тези обстоятелства не се счита за уместно да бъдат наложени и двете мита - изравнително и антидъмпингово - до пълната степен на съответните окончателно установени суми на експортни субсидии и дъмпингови маржове. Затова окончателното антидъмпингово мито трябва да бъде коригирано за да отразява действителния дъмпингов марж, останал след налагането на окончателното изравнително мито, компенсиращо въздействието на експортните субсидии.
(123)
Въз основа на гореизложеното, окончателните мита са както следва:
Наименование на компанията
Дъмпингов марж
Процент на окончателното изравнително мито за компенсиране на експортните субсидии
Процент на окончателното антидъмпингово мито
Indo Rama Synthetics Limited
10,7 %
4,1 %
6,6 %
Reliance Industries Limited
6,1 %
0 %
6,1 %
Welspun Syntex Limited
17,0 %
9,1 %
7,9 %
Съдействащи компании, които не са включени в представителната извадка
8,9 %
5,2 %
3,7 %
Всички други компании
17,0 %
9,1 %
7,9 %
(124)
Посочените в настоящия регламент тарифи на антидъмпинговото мито за отделните компании бяха установени на базата на разкритията от настоящото разследване. Затова те отразяват положението, установено през време на това разследване по отношение на тези компании. Тези митнически тарифи (противопоставени на приложимата в страната тарифа по отношение на „всички други компании“) се прилагат изключително по отношение на вноса на продукти с произход от съответната държава и произведени от компаниите, следователно от споменатите конкретни юридически лица. Вносните продукти, произведени от която и да било друга компания, която не е изрично посочена в оперативната част на настоящия регламент с посочено име и адрес, включително организации, свързани с посочените конкретно, не могат да се възползват от тези тарифи и се облагат с митническата тарифа, приложима за „всички други компании“.
(125)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически тарифи за отделните компании (напр. след промяна на наименованието на организацията или след учредяването на нови производствени или търговски организации) трябва да бъде своевременно адресирано до Комисията (6), заедно с цялата съответна информация, по-конкретно всяка промяна в дейността на компанията, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, произтичаща от промяната на наименованието или от промяната в производствените и търговските организации. Комисията, ако е уместно, след консултация с Консултативния комитет, прави съответното изменение на Регламента като актуализира списъка на компаниите, ползващи се от индивидуални митнически тарифи.
(126)
Тъй като представителната извадка е използвана за разследването на дъмпинга, в тази процедура не може да бъде започнато ново разследване на износителите съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент с цел определяне на индивидуалните дъмпингови маржове. Но за да се осигури равностойно третиране на всеки наистина нов индийски производител износител и на съдействащите компании, които не са включени в извадката, се счита, че трябва да се предвиди условие средното претеглено мито, наложено за последните компании, да се прилага и за всеки нов индийски производител износител, който иначе би имал право на индивидуално мито съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент.
3. Събиране на временните мита
(127)
С оглед на величината на установения дъмпингов марж и в светлината на сериозността на вредата, причинена на промишлеността на Общността, се счита за необходимо сумите, обезпечени с временните анатидъмпингови мита, наложени с временния регламент, т.е. Регламент (EО) №1412/2002, да бъдат окончателно събрани при процента на окончателно наложеното мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се окончателно антидъмпингово мито по вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки, код по КН 5402 33 00, с произход от Индия.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, с което се облага нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу компании, е както следва:
Компания
Митническа тарифа (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chhabria Polyester Corporation
Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg,
Mumbai 400 023, India
3,7 %
A 388
Indo Rama Synthetics Limited
51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001,
Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India
6,6 %
A 389
Microsynth Fabrics Limited
6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema,
Mumbai 400 020, India
3,7 %
A 390
Modern Petrofils
NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391
210, India
3,7 %
A 391
Nova Petrochemicals Limited
402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India
3,7 %
A 392
Parasrampuria Industries Limited
208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India
3,7 %
A 393
Reliance Industries Limited
Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India
6,1 %
A 394
Sarla Polyester Limited
304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India
3,7 %
A 395
Supertex Industries Limited
Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road,
Princess Stree, Mumbai 400 002, India
3,7 %
A 396
Welspun Syntex Limited
Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth
Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India
7,9 %
A 397
All other companies
7,9 %
A 999
3. Действащите условия относно митата се прилагат, освен когато е предвидено друго условие.
Член 2
Когато нов производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнесъл за Общността продукта, описан в член 1, параграф 1, през периода на разследването (1 октомври 2000 г. до 30 септември 2001 г.),
-
не е свързан с никой от износителите или производителите в Индия, които подлежат на антидъмпинговите мерки, наложени от настоящия регламент,
-
действително е изнесъл за Общността разглеждания продукт след периода на разследването, въз основа на който са предприети мерките, или е сключил неотменяемо договорно задължение да изнесе значително количество за Общността,
Съветът, с просто мнозинство по отношение на предложение, представено от Комисията след съгласуване с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2 като добави новия производител износител към компаниите, облагани със средно претеглената митническа тарифа от 3,7 %, посочена в този член.
Член 3
Сумите, обезпечени като временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕО) № 1412/2002 за внос на текстурирани прежди от полиестерни нишки, код по КН 5402 33 00, с произход от Индия, се събират окончателно при размера на окончателното мито, наложено с настоящия регламент. Обезпечените суми над окончателния размер на антидъмпинговите мита се връщат.
Внесените суми, превишаващи размера на окончателното антидъмпингово мито, се връщат.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2002 година.
Verordening (EG) nr. 2093/2002 van de Raad
van 26 november 2002
tot instelling van een definitief antidumpingrecht en definitieve inning van het voorlopige antidumpingrecht op getextureerd filamentgaren van polyester (PTY) uit India
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap,
Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap(1), en met name op artikel 9,
Gezien het voorstel dat de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité heeft ingediend,
Overwegende hetgeen volgt:
A. VOORLOPIGE MAATREGELEN
(1) Bij Verordening (EG) nr. 1412/2002(2) (hierna "de voorlopige verordening" genoemd) heeft de Commissie een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op getextureerd filamentgaren van polyester (hierna "PTY" (polyester textured filament yarn) genoemd), ingedeeld onder GN-code 5402 33 00, van oorsprong uit India.
(2) Tezelfdertijd heeft de Commissie, bij Verordening (EG) nr. 1411/2002(3), een voorlopig compenserend recht ingesteld op PTY uit India.
(3) Er wordt aan herinnerd dat het onderzoek naar dumping en schade betrekking had op de periode van 1 oktober 2000 tot en met 30 september 2001 ("het onderzoektijdvak"). De voorlopige verordening bevat evenwel een vergissing. Zoals uit onderstaande tabellen blijkt, had het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadeanalyse betrekking op de periode van 1 januari 1996 (en niet 1 oktober 1997 als in de voorlopige verordening vermeld) tot en met het einde van het onderzoektijdvak ("de beoordelingsperiode"). Deze periode werd gekozen om de ontwikkeling van de economische situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap te kunnen beoordelen, rekening houdend met de antidumpingmaatregelen die in 1996 ten aanzien van PTY uit Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand werden genomen.
B. VERVOLG VAN DE PROCEDURE
(4) Na de vaststelling van voorlopige antidumpingrechten op PTY uit India hebben enkele belanghebbenden schriftelijk opmerkingen gemaakt. Belanghebbenden die om een mondeling onderhoud hadden verzocht werden in de gelegenheid gesteld te worden gehoord.
(5) De Commissie is verder gegaan met het verzamelen en verifiëren van alle gegevens die zij voor het vaststellen van de definitieve bevindingen nodig had.
(6) De partijen werden in kennis gesteld van de voornaamste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie voornemens was het voorstel te doen definitieve antidumpingrechten in te stellen en de uit hoofde van de voorlopige rechten als zekerheid gestelde bedragen definitief te innen. De Commissie heeft tevens een termijn vastgesteld waarbinnen hierover opmerkingen konden worden gemaakt.
(7) De Commissie had in het voorlopige stadium reeds controles ter plaatse verricht. Na het instellen van de voorlopige maatregelen werd bovendien een controle verricht bij de Unifi Textured yarns Ltd, een in Ierland gevestigde EG-producent van PTY.
(8) De mondelinge en schriftelijke opmerkingen werden in overweging genomen en de voorlopige bevindingen werden op grond hiervan, zo nodig, gewijzigd.
C. SOORTGELIJK PRODUCT
(9) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat de Commissie bij haar analyse geen rekening had gehouden met het feit dat er drie verschillende marktsegmenten voor PTY in de Gemeenschap zijn, hetgeen zou blijken uit de aanzienlijke verschillen in gemiddelde verkoopprijzen van PTY uit respectievelijk India, uit andere derde landen en van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Volgens deze producenten/exporteurs werd dit bevestigd door het feit dat de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak meer dan 50 % hoger was dan de invoerprijs van PTY uit India, hetgeen erop zou wijzen dat in de Gemeenschap vervaardigd PTY niet in alle opzichten vergelijkbaar was met PTY uit India.
(10) Er wordt aan herinnerd dat voorlopig werd vastgesteld dat er geen significante verschillen zijn wat fysieke basiskenmerken en toepassingen van de verschillende soorten en kwaliteiten PTY betreft en dat alle soorten PTY in het kader van deze procedure daarom als een enkel product moesten worden beschouwd. De voorlopige conclusie was ook dat het in India vervaardigde en naar de Gemeenschap uitgevoerde PTY dezelfde fysieke basiskenmerken en toepassingen heeft als PTY dat door de EG-producenten wordt vervaardigd, waardoor deze producten als soortgelijke producten zijn te beschouwen in de zin van artikel 1, lid 4, van Verordening (EG) nr. 384/96 (hierna "de basisverordening" genoemd). Verschillen in verkoopprijzen kunnen op zich niet worden beschouwd als een criterium om vast te stellen of producten soortgelijke producten zijn.
(11) In verband met het argument dat er verschillende marktsegmenten waren werd geen bewijsmateriaal verstrekt of gevonden op grond waarvan, aan de hand van objectieve criteria, een duidelijke scheidslijn kon worden getrokken die tot de conclusie had kunnen leiden dat PTY uit India en door de bedrijfstak van de Gemeenschap vervaardigd PTY verschillende producten zijn. De verkoopprijs op zich is geen toereikend element om het bestaan van marktsegmenten aan te tonen, met name gezien de dumping- en subsidiëringspraktijken. Met de verschillen in productsoorten, die verschillende prijselementen met zich brengen, werd rekening gehouden bij de berekening van de onderbiedings- en de schademarge zoals in overweging 48 is vermeld.
(12) Het argument werd dus om bovenstaande redenen afgewezen en de conclusie dat PTY als een enkel product moest worden beschouwd en dat bij het maken van de analyse hiervan moest worden uitgegaan, werd bevestigd.
(13) Daar verder geen opmerkingen werden ontvangen, wordt de omschrijving van onderzocht product en soortgelijk product in de overwegingen 11, 12 en 13 van de voorlopige verordening bevestigd.
D. STEEKPROEF
(14) Er werden geen opmerkingen ontvangen over de steekproef van de Indiase producenten/exporteurs en derhalve worden de conclusies in de overwegingen 14 tot 23 van de voorlopige verordening bevestigd.
E. DUMPING
1. Normale waarde
(15) Na de goedkeuring van de voorlopige maatregelen betwistten de drie onderzochte Indiase producenten/exporteurs om verschillende redenen de conclusies inzake de productiekosten en inzake de verkoopkosten en algemene en administratieve kosten (VAA-kosten) die bij de berekening van de normale waarde waren gebruikt en om na te gaan of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden.
(16) Een producent/exporteur voerde aan dat de gegevens inzake het verbruik fouten bevatten en dat grondstoffen soms dubbel waren geteld, hetgeen gevolgen had gehad voor de berekening van de productiekosten van het betrokken product.
(17) Deze bewering werd ten dele van de hand gewezen omdat de producent/exporteur relevante gegevens over bepaalde grondstoffen niet tijdig genoeg had toegezonden om controle door de Commissie mogelijk te maken. Sommige gegevens zijn eerst na de controle ter plaatse ontvangen. Voorts baseert de Commissie haar vaststellingen in ieder geval op gegevens die zij voor de controle ter plaatse ontvangt.
(18) Dezelfde producent/exporteur voerde aan dat hij de VAA-kosten voor het betrokken product had medegedeeld, maar dat de Commissie een te hoge raming van deze kosten had gemaakt omdat bepaalde "bedrijfskosten" (dat wil zeggen administratieve kosten), zoals in het jaarverslag van de onderneming vermeld en die in de VAA-kosten waren opgenomen, in feite betrekking hadden op fabricagekosten. De producent/exporteur voerde ook aan dat de wisselkoerswinsten bij de berekening van de VAA-kosten niet in aanmerking waren genomen.
(19) In artikel 2, lid 5, van de basisverordening is bepaald dat "... Al het voorgelegde bewijsmateriaal betreffende de correcte kostenallocatie wordt in aanmerking genomen, op voorwaarde dat wordt aangetoond dat deze methode van kostenallocatie ook in het verleden is gebruikt." Voor de berekening van de VAA-kosten is de Commissie uitgegaan van het door een accountant gecontroleerde jaarverslag, omdat de onderneming de desbetreffende vragen in de vragenlijst slechts gedeeltelijk had beantwoord. De Commissie beschikte derhalve niet over gegevens om een andere toerekening te kunnen maken. De "bedrijfskosten" in het jaarverslag maakten deel uit van gegroepeerde kosten die geen fabricagekosten waren. Derhalve werd geconcludeerd dat deze "bedrijfskosten" niet waren opgenomen in de door de onderneming gerapporteerde fabricagekosten en dat deze dus in de VAA-kosten moesten worden opgenomen. Wat de wisselkoerswinsten betreft, deze waren in het jaarverslag van de onderneming opgenomen in de fabricagekosten. Derhalve werd geconcludeerd dat dit bedrag reeds in de door de onderneming gerapporteerde fabricagekosten was opgenomen. Deze claim werd bijgevolg afgewezen en de oorspronkelijke berekeningen in dit verband worden bevestigd.
(20) Een andere producent/exporteur verzocht om een andere methode voor de toerekening van de in de VAA-kosten opgenomen financieringskosten. De producent/exporteur voerde aan dat bedrijfskapitaal over de omzet moest worden omgeslagen; termijnleningen ten behoeve van investeringen in productie-installaties moesten daarentegen worden toegerekend aan de productie van de desbetreffende producten. Bovendien voerde de exporteur aan dat verschillende producten met dezelfde installatie worden vervaardigd en dat dit bij de toerekening in aanmerking moet worden genomen om dubbeltellingen te voorkomen.
(21) De eerste claim in verband met de berekeningsmethode werd aanvaard, omdat deze methode inderdaad geschikter bleek voor deze kosten. De VAA-kosten werden derhalve herzien alvorens bij de berekening van de normale waarde te worden gebruikt en alvorens werd nagegaan of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. De tweede claim moest worden afgewezen omdat bij de controle ter plaatse niet was gebleken dat er dubbeltellingen waren en er dus geen bewijsmateriaal was ter ondersteuning van deze claim.
(22) Alle producenten/exporteurs voerden aan dat in de binnenlandse verkoopkosten geen bedrag voor vervoer over zee mocht worden opgenomen omdat dergelijke vervoerkosten niet waren gemaakt.
(23) Dit argument werd aanvaard en de VAA-kosten werden herzien alvorens werd nagegaan of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en alvorens bij de berekening van de normale waarde te worden gebruikt.
(24) Een andere producent/exporteur voerde aan 1. dat de Commissie dubbel had geteld en hierdoor de financiële kosten in de VAA-kosten had verhoogd; 2. dat de Commissie was afgeweken van de gebruikelijke methode van toerekening van de VAA-kosten aan het product of de binnenlandse markt en in plaats daarvan gebruik had gemaakt van de VAA-kosten van een hele afdeling, zodat bij de toerekening ook andere producten dan het betrokken product in aanmerking waren genomen; 3. dat de Commissie was afgeweken van het gebruik van het onderzoektijdvak en bij de berekening van de fabricagekosten en van de VAA-kosten was uitgegaan van het laatste boekjaar dat binnen het onderzoektijdvak eindigde en 4. dat de Commissie bepaalde productsoorten samen had genomen en dus was afgeweken van haar eigen productcontrolenummers die een billijke vergelijking hadden moeten waarborgen.
(25) Het eerste punt werd aanvaard en derhalve werden de VAA-kosten gewijzigd. In verband met het tweede punt wordt opnieuw herinnerd aan artikel 2, lid 5, van de basisverordening die in overweging 19 wordt geciteerd. Bij de controle ter plaatse kreeg de Commissie geen inzage in een administratie waaruit bleek dat de onderneming de kosten in het verleden per product of markt had toegerekend. Deze claim werd derhalve afgewezen en de toerekening van de VAA-kosten aan een gehele afdeling werd bevestigd. Het derde punt in verband met de VAA-kosten werd ten dele aanvaard en de Commissie, na de door een accountant gecontroleerde gegevens te hebben ontvangen over het meest recente boekjaar dat de tweede helft van het onderzoektijdvak omvatte, is overgegaan tot een nieuwe berekening van deze kosten en heeft hierbij de meest recente relevante gegevens die beschikbaar waren in aanmerking genomen. Wat de fabricagekosten betreft werd de claim afgewezen omdat de berekening van de Commissie gebaseerd was op de totale productie van het halffabrikaat, terwijl de producent/exporteur slechts gegevens had verstrekt over een deel van de totale productie. Derhalve werd geoordeeld dat de berekening van de Commissie op een meer representatieve basis berustte die de gehele productie omvatte. Punt 4 werd afgewezen omdat de Commissie de productsoorten niet op andere wijze had gegroepeerd dan door middel van de productcontrolenummers die waren gebruikt om een billijke vergelijking te waarborgen. Alleen bepaalde soorten halffabrikaat die voor de vervaardiging van het betrokken product waren gebruikt waren gegroepeerd overeenkomstig een tabel die de producent/exporteur zelf ter beschikking had gesteld voor de berekening van de productiekosten in het kader van de vaststelling van de normale waarde en om na te gaan of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden.
2. Exportprijs
(26) Er zijn geen opmerkingen ontvangen over de vaststelling van de exportprijs. Derhalve worden de bevindingen in overweging 32 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. Vergelijking
i) Terugbetaling van invoerrechten in het kader van de regeling "Duty Entitlement Passbook ('DEPB')"
(27) Alle Indiase producenten/exporteurs herhaalden hun verzoek betreffende een correctie op de normale waarde ingevolge artikel 2, lid 10, onder b) of k), van de basisverordening voor voordelen op grond van de "DEPB-post-export"-regeling (zie overweging 34 van de voorlopige verordening).
(28) Herinnerd wordt aan artikel 2, lid 10, eerste alinea, volgens welke "door middel van correcties, naar gelang van de bijzondere kenmerken van elke zaak, rekening (wordt) gehouden met verschillen tussen factoren waarvan wordt beweerd en aangetoond dat zij van invloed op de prijzen zijn". Ingevolge artikel 2, lid 10, onder b), van de basisverordening wordt een correctie toegepast indien tegelijkertijd aan twee voorwaarden is voldaan: ten eerste, er worden invoerheffingen geheven van het voor de binnenlandse markt bestemde product en de fysiek daarin verwerkte materialen en ten tweede, wanneer het product wordt uitgevoerd worden deze invoerheffingen niet geheven of worden zij terugbetaald. Deze bepaling is de basis op grond waarvan wordt vastgesteld of de verschillen tussen factoren gevolgen hebben voor de vergelijkbaarheid van de prijzen. In het voorlopige stadium werd niet aangetoond dat aan de eerste voorwaarde was voldaan. Daarom kon geen correctie worden toegepast voor terugbetaalde invoerrechten. Ingevolge artikel 2, lid 10, onder k), kunnen ook correcties worden toegepast voor verschillen tussen andere factoren "indien wordt aangetoond dat die van invloed zijn op de prijsvergelijkbaarheid als bedoeld in dit lid, met name wanneer klanten op de binnenlandse markt ten gevolge van deze factoren steeds een andere prijs betalen". In onderhavig geval is aan geen enkele van deze voorwaarden voldaan, daar de producenten/exporteurs geen bewijsmateriaal ter staving van hun claim hebben voorgelegd. Een correctie voor verschillen in andere factoren kon evenmin worden toegepast en de bevindingen in overweging 34 van de voorlopige verordening worden daarom bevestigd.
ii) Terugbetaling van invoerrechten in het kader van de regeling "voorafgaande vergunningen"
(29) Twee Indiase producenten/exporteurs herhaalden hun verzoek om een correctie op de normale waarde ingevolge artikel 2, lid 10, onder b) of k), van de basisverordening voor voordelen in het kader van de regeling voorafgaande vergunningen (overweging 34 van de voorlopige verordening). Bovendien voerden beide producenten/exporteurs aan dat de Commissie in het kader van de parallelle antisubsidieprocedure een meer diepgaand onderzoek had verricht en tot de conclusie was gekomen dat bedoelde regeling geen aanleiding gaf tot compenserende maatregelen. Om een einde te maken aan de bevindingen van deze twee procedures, die met elkaar in tegenspraak zouden zijn, zou een correctie moeten worden toegepast. De producenten/exporteurs voegden er bovendien aan toe dat de eis om aan te tonen dat de grondstofkosten ook invoerrechten omvatten, een te zware bewijslast inhield.
(30) Er wordt aan herinnerd dat elke antidumpingprocedure op zich staat en dat de feitelijke en juridische omstandigheden van elke procedure van die van alle andere procedures kunnen verschillen. Daarom wordt het argument in verband met het parallellisme tussen de twee verschillende procedures niet relevant geacht. In overweging 66 van Verordening (EG) nr. 1411/2002 van de Commissie werd gesteld dat "beide regelingen (voorafgaande vergunning en voorafgaande vergunning voor tussenleveranciers) kunnen daarom als een tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidieregeling worden beschouwd. De onderzochte ondernemingen konden echter aantonen dat zij niet meer materialen vrij van rechten hadden ingevoerd dan zij gebruikt hadden voor de vervaardiging van de exportproducten." Dit citaat bevat evenwel slechts een algemeen principe. In dit verband wordt herinnerd aan de voorwaarden van artikel 2, lid 10, eerste alinea, en onder b) en k), van de basisverordening die in overweging 28 hierboven zijn vermeld. Zoals in het voorlopige stadium werd ook nu niet aangetoond dat aan de voorwaarden van de basisverordening was voldaan, daar de producenten/exporteurs niet voldoende bewijsmateriaal hadden voorgelegd om het volledige bedrag van hun claims te staven. Voorts wordt erop gewezen dat de eis dat de producenten/exporteurs aantonen dat de materialen die zij bij de vervaardiging van de exportproducten hebben gebruikt een component rechten omvatten geen buitensporige eis is. In het kader van de voorlopige maatregelen werd hiervoor een correctie toegepast indien deze kosten uit de boekhouding van de producenten/exporteurs bleken; zo niet, dan werden de claims afgewezen. Hieruit blijkt dat bedrijven kunnen aantonen, zoals in de vragenlijst wordt gevraagd, dat er invoerheffingen rustten op het betrokken product en op de daarin verwerkte materialen indien deze voor verbruik in India zijn bestemd. Om de in overweging 28 vermelde redenen kan daarom geen correctie voor terugbetaalde rechten worden toegepast en worden de bevindingen in overweging 34 van de voorlopige verordening bevestigd.
iii) Accijns
(31) Eén producent/exporteur herhaalde zijn verzoek om een correctie ingevolge artikel 2, lid 10, onder b), voor een bedrag dat overeenstemde met een indirecte heffing op het product dat voor verbruik in India was bestemd en dat bij uitvoer van het product naar de Gemeenschap werd terugbetaald.
(32) In het kader van de voorlopige maatregelen werd vastgesteld dat de accijns bij uitvoer van het betrokken product inderdaad aan de onderneming was terugbetaald. Omdat de onderneming evenwel niet kon aantonen dat het volledige bedrag van deze indirecte belasting was terugbetaald, werd de gevraagde correctie naar beneden bijgesteld. Na de goedkeuring van de voorlopige maatregelen heeft de betrokken producent/exporteur op verzoek van de Commissie aanvullende gegevens voorgelegd ter staving van zijn claim en deze gegevens werden geverifieerd. In het kader van dit onderzoek worden deze gegevens als voldoende bewijsmateriaal beschouwd en wordt derhalve een correctie voor het volledige gevraagde bedrag toegepast. De bevindingen in overweging 35 van de voorlopige verordening werden bijgevolg gewijzigd.
iv) Omzetbelasting
(33) Een andere producent/exporteur herhaalde zijn argument dat sommige bedrijven van omzetbelasting waren vrijgesteld in het kader van het beleid van de Indiase overheid ter bevordering van de vestiging van fabrieken in minder ontwikkelde regio's en verzocht in dit verband om een correctie. Uit de voorgelegde gegevens en na controle ter plaatse bleek dat op alle binnenlandse facturen was vermeld dat de betrokken producent/exporteur van deze omzetbelasting was vrijgesteld die dan ook niet afzonderlijk in de facturen was vermeld. Derhalve was niet aangetoond dat de onderneming deze belasting op binnenlandse verkoop inde en aan de overheid overmaakte, zodat deze omzetbelasting niet op het op de binnenlandse markt verkochte product rustte. Bijgevolg worden de bevindingen in overweging 36 van de voorlopige verordening bevestigd.
v) Handelsstadium
(34) Eén Indiase producent/exporteur herhaalde zijn verzoek om een correctie voor verschillen in handelsstadium bij de verkoop van het betrokken product in het binnen- en in het buitenland (zie overweging 37 van de voorlopige verordening).
(35) Uit de antwoorden op de vragenlijst en na een controle ter plaatse bleek evenwel dat er geen constante en duidelijke verschillen waren in functies en prijzen tussen de verschillende handelsstadia op de Indiase binnenlandse markt. Er werden geen nieuwe gegevens ontvangen. Bijgevolg worden de bevindingen in overweging 37 van de voorlopige verordening bevestigd.
4. Dumpingmarge
(36) Omdat geen nieuwe argumenten of gegevens werden ontvangen, wordt de methode die is beschreven in de overwegingen 39 tot en met 44 van de voorlopige verordening bevestigd.
(37) Bij vergelijking van de herziene gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde exportprijs per productsoort in het stadium af fabriek bleek dat het van alle onderzochte producenten/exporteurs afkomstige PTY met dumping in de Gemeenschap werd ingevoerd. De gewogen gemiddelde dumpingmarge voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende bedrijven werd eveneens herzien ingevolge artikel 9, lid 6, van de basisverordening. De herziene berekeningen hadden eveneens gevolgen voor de residuele dumpingmarge. Ten gevolge van het hoge niveau van medewerking wordt als residuele dumpingmarge de hoogste dumpingmarge aangehouden die voor een medewerkende producent/exporteur werd vastgesteld.
(38) De definitieve dumpingmarges, in procenten van de cif-invoerprijs, vóór inklaring, bedragen:
RUIMTE VOOR DE TABEL
F. BEDRIJFSTAK VAN DE GEMEENSCHAP
(39) Kort na de instelling van de voorlopige maatregelen is Dupont SA, een medewerkende EG-producent die in het voorlopige stadium tot de bedrijfstak van de Gemeenschap werd gerekend, definitief opgehouden met de productie van PTY in de Gemeenschap beweerdelijk als gevolg van de aanwezigheid van grote hoeveelheden goedkoop ingevoerd PTY in de Gemeenschap. Gezien de definitieve aard van deze productiestop werd het niet langer passend geacht Dupont SA als onderdeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap te beschouwen. Voor de vaststelling van de definitieve bevindingen werd geoordeeld dat de bedrijfstak van de Gemeenschap gedefinieerd moest worden als bestaande uit de twee overige medewerkende EG-producenten, namelijk UNIFI Textured Yarns Ltd en Sinterama SpA.
(40) Geverifieerd werd of deze twee bedrijven nog steeds een groot deel van de productie van de Gemeenschap vertegenwoordigen, zoals is voorgeschreven in artikel 5, lid 4, van de basisverordening. Zij bleken in het onderzoektijdvak tezamen goed te zijn voor 30 % van de totale productie van PTY in de Gemeenschap. Dit is dus meer dan de bij bovenvermeld artikel vastgestelde drempelwaarde van 25 %. Bijgevolg vormen deze twee bedrijven de bedrijfstak van de Gemeenschap, in overeenstemming met artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(41) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat de voorlopige schadeanalyse gebaseerd was op de situatie van slechts een klein aantal EG-producenten. Zij baseerden hun bewering op het feit dat het aantal klagende EG-producenten dat daadwerkelijk aan het onderzoek medewerkte niet een groot deel van de productie van de Gemeenschap vertegenwoordigde.
(42) Dit argument is niet juist en wordt daarom afgewezen, daar de twee overige bedrijven meer dan 25 % van de totale productie van de Gemeenschap vertegenwoordigen. Derhalve wordt bevestigd dat deze twee medewerkende EG-producenten de bedrijfstak van de Gemeenschap vormen in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening.
G. SCHADE
1. Verbruik in de Gemeenschap
(43) Daar geen nieuwe gegevens werden ontvangen, worden de bevindingen betreffende het verbruik in de Gemeenschap in de overwegingen 54 en 55 van de voorlopige verordening bevestigd. In de beoordelingsperiode ontwikkelde het verbruik in de Gemeenschap zich als volgt:
RUIMTE VOOR DE TABEL
2. Invoer van PTY uit India
RUIMTE VOOR DE TABEL
(44) In absolute cijfers was er in de beoordelingsperiode bijna een verdrievoudiging van de invoer uit India, namelijk van 7583 ton in 1996 tot 22683 ton in het onderzoektijdvak. Er wordt op gewezen dat de invoer uit India in de periode van 1999-onderzoektijdvak, toen het verbruik in de Gemeenschap daalde, bijna verdubbelde.
(45) Het marktaandeel van PTY uit India in de Gemeenschap steeg van 2,7 % in 1996 tot 6,7 % in het onderzoektijdvak. Parallel met de snelle stijging van de omvang van de invoer van 1999 tot en met het onderzoektijdvak steeg ook het marktaandeel dat met deze invoer overeenstemde van 3,3 % tot 6,7 %, hoewel het verbruik in de Gemeenschap daalde.
(46) De gemiddelde invoerprijs steeg van 1996 tot 1997 en daalde vervolgens. De laagste prijs werd bereikt in 1999.
(47) Daar geen opmerkingen werden ontvangen over de omvang van de invoer van PTY uit India en de prijzen van dit PTY worden de bevindingen in de overwegingen 56, 57 en 58 van de voorlopige verordening bevestigd.
(48) Gezien de bovenvermelde wijziging in de samenstelling van de bedrijfstak van de Gemeenschap werd de prijsonderbieding opnieuw berekend. De methode voor de berekening van de onderbiedingsmarge, zoals beschreven in de overwegingen 59 en 61 van de voorlopige verordening, bleef evenwel ongewijzigd. Er wordt aan herinnerd dat bij de berekening van de prijsonderbieding de prijzen van verschillende soorten PTY uit India werden vergeleken met de prijzen van dezelfde soorten PTY van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Bij een vergelijking van de algemene gemiddelde prijzen, zoals voorgesteld door de Indiase producenten/exporteurs, zou geen rekening zijn gehouden met het feit dat er verschillende productsoorten zijn, hetgeen tot onjuiste resultaten zou hebben geleid.
(49) De aldus herziene prijsonderbiedingsmarges voor de medewerkende producenten/exporteurs varieerden van 23 % tot 28 % van de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
3. Situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(50) Na de bovenvermelde uitsluiting van een medewerkende EG-producent van de bedrijfstak van de Gemeenschap werden de voorlopig vastgestelde schade-indicatoren dienovereenkomstig herzien. Onderstaande gegevens tonen de evolutie van de schade-indicatoren in de beoordelingsperiode voor de twee overblijvende medewerkende EG-producenten. Om redenen van vertrouwelijkheid - daar de bedrijfstak van de Gemeenschap slechts uit twee EG-producenten bestaat - werden de cijfers geïndexeerd.
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(51) De omvang van de productie door de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg in de beoordelingsperiode met 18 %. De grootste stijging vond plaats van 1996 tot 1998, waarna de omvang van de productie een onstabiele curve te zien geeft. In het onderzoektijdvak werd een niveau bereikt dat vergelijkbaar was met dat van 1998.
(52) De productiecapaciteit werd vastgesteld op basis van de theoretische maximale productie per uur van de geïnstalleerde machines, vermenigvuldigd met het jaarlijkse theoretische aantal werkuren, waarbij rekening werd gehouden met onderhoud en andere soortgelijke productie-onderbrekingen.
(53) De productiecapaciteit steeg in twee fasen. De eerste stijging vond plaats van 1996 tot 1998 en bedroeg 16 %. De productie door de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg in die periode in overeenstemming hiermee, wat tot een stabiele en hoge bezettingsgraad leidde. De tweede stijging vond plaats van 1999 tot het eind van het onderzoektijdvak en bedroeg 14 %. In deze periode bleef de productie ongeveer gelijk, hetgeen de daling van de bezettingsgraad verklaart.
Voorraden (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(54) De daling van de voorraden van 1996 tot en met 1999 wordt verklaard door het feit dat de verkoop in die periode sterker steeg dan de productie. Daarna namen de voorraden af als gevolg van de sterke daling van de verkoop, terwijl de productie iets steeg.
Omvang van de verkoop, marktaandeel en groei (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(55) De omvang van de verkoop door de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg in de beoordelingsperiode met 6 %. Er werd een piek bereikt in het jaar 1998 (een stijging met 21 % in vergelijking met 1996), waarna de verkoop met 13 % daalde.
(56) In de periode 1996-1998 steeg de omvang van de verkoop door de bedrijfstak van de Gemeenschap minder sterk dan het verbruik in de Gemeenschap. Daarna, van 1998 tot en met het onderzoektijdvak was de daling van de verkoop sterker dan de daling van de vraag in de Gemeenschap, hetgeen de voortdurende daling van het marktaandeel verklaart.
(57) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat de Commissie rekening had moeten houden met de ontwikkeling van het marktaandeel van alle EG-producenten in de beoordelingsperiode en niet uitsluitend met de ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap. In dat geval zou gebleken zijn dat het marktaandeel in het algemeen was gestegen.
(58) Er wordt op gewezen dat volgens artikel 3, lid 1, van de basisverordening onder schade wordt verstaan de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden. Derhalve heeft men zich bij het vaststellen van de schade beperkt tot de economische situatie van de medewerkende EG-producenten die, zoals in overweging 42 vermeld, de bedrijfstak van de Gemeenschap vormen. Bovendien blijkt uit onderstaande tabel 86 dat het marktaandeel van de andere EG-producenten in de beoordelingsperiode eveneens aanzienlijk kromp. De rol van de andere EG-producenten werd trouwens ook geëvalueerd in het kader van het onderzoek naar de oorzaak van de schade. Het argument werd derhalve afgewezen.
Verkoopprijs (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(59) De gemiddelde verkoopprijs van de bedrijfstak van de Gemeenschap is van 1996 tot en met 1998 gelijk gebleven en daalde met 5 % in de daaropvolgende periode. Er wordt aan herinnerd dat bij een prijsvergelijking van vergelijkbare productsoorten die in het onderzoektijdvak op de EG-markt werden verkocht onderbiedingsmarges van 23 % tot 28 % werden vastgesteld.
Winstgevendheid (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(60) De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap, uitgedrukt in winst op de nettoverkoop op de EG-markt, daalde in de beoordelingsperiode sterk, van een positief cijfer in 1996 tot een sterk negatief cijfer in het onderzoektijdvak.
Investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(61) De investeringen waren bijzonder hoog in de jaren 1996 en 1998, hetgeen in verband moet worden gebracht met de uitbreiding van de productiecapaciteit. In het onderzoektijdvak waren de investeringen zeer gering in vergelijking met deze jaren.
(62) In het begin van de beoordelingsperiode had de bedrijfstak van de Gemeenschap niet veel moeite om kapitaal van externe financiers of van moedermaatschappijen aan te trekken. Gezien de verliezen in het onderzoektijdvak werd het in het onderzoektijdvak veel moeilijker kapitaal aan te trekken.
Rendement van de investeringen (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(63) Het rendement van het nettovermogen (de winstgevendheid in procenten van het totale vermogen van de bedrijfstak van de Gemeenschap) werd in dit geval als een relevante indicator beschouwd.
(64) Het rendement van het nettovermogen ontwikkelde zich op dezelfde wijze als de winstgevendheid en gaf, vooral na 1998, duidelijk een verslechtering van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap te zien.
(65) De Indiase exporteurs/producenten stelden vraagtekens bij het rendement van het vermogen gezien de prijsontwikkeling van PTY en van de belangrijkste grondstof voor de vervaardiging van PTY (namelijk POY). Zij voerden aan dat de gemiddelde verkoopprijs van PTY meer was gestegen dan de aankoopprijs van POY, waardoor het rendement van het vermogen zich gunstig had moeten ontwikkelen.
(66) Op de eerste plaats wordt erop gewezen dat de gemiddelde prijs van PTY en POY zich van 1999 tot en met het onderzoektijdvak op eenzelfde wijze ontwikkelde. Ten tweede moet rekening worden gehouden met de andere kostenelementen, namelijk andere gebruikte materialen en de fabricagekosten. Al deze elementen zijn gecontroleerd en in aanmerking genomen bij de vaststelling van de winstgevendheid en van het rendement van het vermogen in de beoordelingsperiode. De ontwikkeling van de waarde van het vermogen dient in dit verband ook in aanmerking te worden genomen. Het argument werd derhalve afgewezen.
Cash flow (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(67) Uit de cijfers betreffende de cash flow bleek ook dat de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap verslechterde. De cash flow bleef niettemin in de gehele beoordelingsperiode positief en bereikte in 1999 een piek. Deze piek was hoofdzakelijk het gevolg van de cash inflows in 1999 die op hun beurt het gevolg waren van het grote aantal verkooptransacties in 1998, maar waarvoor de betalingen pas in 1999 binnenkwamen.
Werkgelegenheid, lonen en productiviteit (1996 = 100)
RUIMTE VOOR DE TABEL
(68) Het aantal werknemers steeg in de beoordelingsperiode met 23 %. De arbeidskosten stegen in die periode met 45 %.
(69) De productiviteit daalde in de beoordelingsperiode met 5 %.
Herstel van dumping in het verleden
(70) Van 1996 tot en met 1998 waren de financiële resultaten van de bedrijfstak van de Gemeenschap bevredigend. Hieruit bleek dat de bedrijfstak zich ten minste gedeeltelijk had hersteld van de gevolgen van de invoer met dumping uit landen ten aanzien waarvan in 1996 antidumpingmaatregelen waren genomen. Daarna, van 1999 tot en met het onderzoektijdvak werd de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap weer precair als gevolg van de stijging van de invoer met dumping van PTY uit India.
Werkelijke dumpingmarges
(71) De definitieve dumpingmarges zijn duidelijk significant. Rekening houdend met de hoeveelheden met dumping ingevoerde producten en de prijzen waartegen deze werden ingevoerd kan het effect van deze dumpingmarge niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
4. Conclusie inzake schade
(72) De voorlopige conclusie dat de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 8 van de basisverordening wordt bevestigd. De precaire situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap bleek duidelijk in de periode na 1998. Van 1996 tot 1998 stegen de door de bedrijfstak van de Gemeenschap geproduceerde hoeveelheden (+ 17 %) en was de bezettingsgraad hoog; er werden ook grotere hoeveelheden verkocht (+ 21 %), terwijl de verkoopprijzen stabiel bleven en de bedrijfstak nog steeds winstgevend was (in termen van rendement op de netto-omzet, op het totale vermogen en de cash flow-positie). Bijgevolg kon de bedrijfstak van de Gemeenschap meer investeren, het aantal werknemers verhogen en bleef de cash flow in deze periode positief. Deze gunstige ontwikkeling wordt enerzijds verklaard door het gunstige effect van antidumpingmaatregelen ten aanzien van PTY uit Indonesië, Thailand, Taiwan en Maleisië, wat tot een herstel van de concurrentievoorwaarden op de EG-markt leidde, en anderzijds door het grotere verbruik van PTY in de Gemeenschap.
(73) Na 1998 begon de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap ernstig achteruit te gaan. Ook al bleef de productie gelijk, de bezettingsgraad daalde met 7 procentpunten en de verkochte hoeveelheden met 13 %; terwijl ook de verkoopprijzen met 5 % daalden. De bedrijfstak van de Gemeenschap begon aanzienlijke verliezen te lijden en ook de investeringen liepen terug.
(74) De Indiase exporteurs/producenten voerden aan dat sommige hierboven genoemde schade-indicatoren zich in de beoordelingsperiode positief ontwikkelden en dus niet op schade wezen.
(75) Er wordt op gewezen dat volgens artikel 8, lid 5, van de basisverordening geen enkele van de in dat artikel genoemde economische factoren noodzakelijkerwijze doorslaggevend is voor de vaststelling of de bedrijfstak van de Gemeenschap aanmerkelijke schade heeft geleden. Hoewel er een verbetering optrad in de economische situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap in de periode 1996-1998, is het van meer belang dat uit bovenstaande cijfers en conclusies duidelijk blijkt dat de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap in de daaropvolgende periode sterk is achteruit gegaan en dat de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak aanmerkelijke schade leed. Het argument werd derhalve van de hand gewezen en bovenstaande conclusie, namelijk dat de bedrijfstak van de Gemeenschap aanmerkelijke schade heeft geleden, wordt bevestigd.
H. OORZAAK VAN DE SCHADE
1. Inleiding
(76) Overeenkomstig artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden, als beschreven in overweging 42, was veroorzaakt door de invoer met dumping van PTY uit India. Overeenkomstig artikel 3, lid 7, van de basisverordening heeft de Commissie ook onderzocht of er andere factoren waren waardoor de bedrijfstak van de Gemeenschap mogelijk schade heeft geleden om te voorkomen dat de door deze factoren veroorzaakte schade ten onrechte aan de invoer met dumping van PTY wordt toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(77) Van 1996 tot en met het onderzoektijdvak verdrievoudigde de invoer uit India van 7583 ton tot 22683 ton. De invoer nam in twee fasen toe: in een eerste fase, van 1996 op 1998, daalde de invoer met 138 %, en vervolgens, in de periode van 1999 tot en met het onderzoektijdvak, met 92 %, van 11824 ton tot 22683 ton, ofwel met ongeveer 10800 ton. De eerste stijging vond plaats in een periode toen de EG-markt nog groeide, maar de tweede stijging vond plaats toen het verbruik in de Gemeenschap aanzienlijk daalde (- 14000 ton). In dezelfde periode, dat wil zeggen van 1999 tot en met het onderzoektijdvak, daalde de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap met ongeveer 13 %.
(78) Indien de invoer in relatieve termen wordt uitgedrukt, geldt hetzelfde. Het marktaandeel van PTY uit India steeg van 2,7 % in 1996 tot 6,7 % in het onderzoektijdvak. Deze stijging verliep in twee fases: van 1996 op 1998 van 2,7 % tot 4,9 % en van 1999 tot en met het onderzoektijdvak van 3,3 % tot 6,7 %.
(79) In 1999 daalden de invoerprijzen van Indiaas PTY tot gemiddeld 1,4 EUR per ton, een daling met ongeveer 17 % ten opzichte van het vorige jaar en met 26 % ten opzichte van 1996. Door deze lage prijzen konden de Indiase producenten/exporteurs meer verkopen en het marktaandeel dat zij in 2000 hadden verloren in het onderzoektijdvak weer herwinnen. De prijzen stegen vervolgens weer tot het niveau van 1998, maar waren gemiddeld lager dan in 1996 en 1997.
(80) Voor het onderzoektijdvak werden aanzienlijke onderbiedingsmarges vastgesteld, namelijk van 23 % tot 28 %. De prijzen in de Gemeenschap stonden in het onderzoektijdvak dus sterk onder druk van de prijzen van het Indiase PTY. Daar het Indiase PTY in het onderzoektijdvak een marktaandeel had van 6,7 % had een dergelijke prijsonderbieding zeker een ongunstige invloed op de transparante en gedrukte EG-markt, daar het om een zeer prijsgevoelig product gaat.
(81) Tezelfdertijd daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Gemeenschap met ongeveer een procentpunt van 1996 op 1998 en van nogmaals een procentpunt van 1999 tot en met het onderzoektijdvak. Deze daling moet worden gezien in het licht van de prijsontwikkelingen van het door de bedrijfstak, van de Gemeenschap vervaardigde PTY. Deze bedrijfstak moest zijn prijzen in 1999 met 7 % verlagen ten opzichte van 1998 om zijn positie op de markt te behouden. In dezelfde periode daalden de invoerprijzen van PTY uit India met 17 %. Daarna zijn de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap min of meer gelijk gebleven, maar op een niveau waarbij de financiële situatie van de betrokken producenten niet positief kon blijven. In tegenstelling tot de Indiase producenten was de bedrijfstak van de Gemeenschap niet in staat de gemiddelde verkoopprijs in de Gemeenschap in de periode van 2000 tot en met het onderzoektijdvak te verhogen.
(82) Ondanks de steeds toenemende invoer uit India ontwikkelde de bedrijfstak van de Gemeenschap zich gunstig in de periode 1996-1998, daar er, na de vaststelling van antidumpingrechten op PTY uit verschillende landen (zie hieronder), weer een billijke concurrentie heerste op een groeiende EG-markt. Vanaf 1999 ging de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap weer aanzienlijk achteruit. Zoals hierboven vermeld, begonnen zowel de omvang van de verkoop als de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap te dalen, hetgeen van ongunstige invloed was op de winstgevendheid, het rendement van de investeringen en de cash flow. Deze achteruitgang viel in de tijd samen met de sterke daling van de prijzen en de sterke toename van de invoer van PTY uit India, daar deze invoer van 1999 tot en met het onderzoektijdvak verdubbelde.
3. Gevolgen van alle andere bekende factoren
Invoer uit andere derde landen
(83) Daar geen enkele belanghebbende nadere inlichtingen heeft verstrekt of opmerkingen heeft gemaakt, wordt de conclusie in overweging 91 van de voorlopige verordening bevestigd dat de invoer van PTY uit Indonesië en Taiwan waarschijnlijk ook heeft bijgedragen tot de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak heeft geleden.
(84) Daar de markt voor PTY transparant is, veroorzaakt de invoer van goedkoop PTY, van welke oorsprong dan ook, waarschijnlijk schade voor de bedrijfstak van de Gemeenschap in een mate die als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Indien de gevolgen van de invoer uit India gekwantificeerd moeten worden in vergelijking met de gevolgen van de invoer uit Indonesië en Taiwan, dan moet de aanmerkelijke stijging van de invoer uit India van 1999 tot en met het onderzoektijdvak, zowel absoluut als relatief, in aanmerking worden genomen, alsmede de gemiddelde prijs bij invoer uit India die in het onderzoektijdvak gemiddeld lager was dan de gemiddelde prijs bij invoer uit Indonesië en Taiwan, met name indien wordt bedacht dat de prijzen van PTY uit Indonesië en Taiwan antidumpingrechten bevatten. In deze omstandigheden kan worden geconcludeerd dat de gevolgen van de invoer van PTY uit India zeker niet minder groot waren dan de gevolgen van de invoer van PTY uit Indonesië en Taiwan, en dat er daarom een aanzienlijk verband was tussen de invoer van PTY uit India en de precaire situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap.
(85) Wat de invoer uit de overige derde landen betreft, wordt de voorlopige conclusie dat de invoer uit deze landen geen schadelijke gevolgen heeft gehad voor de bedrijfstak van de Gemeenschap in de afwezigheid van opmerkingen eveneens bevestigd.
Andere EG-producenten
(86) Uit onderstaande tabel, die is gebaseerd op inlichtingen die enkele ondernemingen hebben verkregen en die in de klacht was opgenomen, blijkt de ontwikkeling van de verkoop en van het marktaandeel van de andere EG-producenten.
RUIMTE VOOR DE TABEL
(87) Uit bovenstaande cijfers kan worden afgeleid dat de andere EG-producenten hun verkoop van 1996 tot en met het onderzoektijdvak aanzienlijk zagen dalen, zowel absoluut als relatief. Er wordt op gewezen dat veel van deze andere EG-producenten oorspronkelijk tot de producenten behoorden namens wie de klacht werd ingediend. Deze ondernemingen konden echter geen volledige medewerking aan het onderzoek verlenen, omdat zij hiervoor niet de nodige middelen ter beschikking konden stellen, maar zij stonden geheel achter de inleiding van de procedure en hebben in een recent verleden in het kader van soortgelijke procedures geheel of gedeeltelijk medewerking verleend.
(88) Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat de andere EG-producenten niet hebben bijgedragen tot de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak heeft geleden.
Investeringen van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(89) Enkele belanghebbenden hebben aangevoerd dat de hoge investeringen die de bedrijfstak van de Gemeenschap in de beoordelingsperiode heeft gedaan mede de oorzaak waren van de achteruitgang van de financiële situatie van deze bedrijfstak.
(90) Zoals hierboven vermeld hielden de investeringen van de bedrijfstak van de Gemeenschap verband met de uitbreiding van de productiecapaciteit. De eerste capaciteitsuitbreiding vond plaats in de periode (1996-1998) waarin de vraag in de Gemeenschap steeg. Hierdoor steeg de productie van de bedrijfstak van de Gemeenschap alsmede de omvang van de verkoop, in overeenstemming met de groei van de EG-markt. Gezien deze gunstige ontwikkeling, breidde de bedrijfstak van de Gemeenschap de productiecapaciteit in de periode 1999-onderzoektijdvak opnieuw uit, en wel met ongeveer 10000 ton. Ditmaal kon de bedrijfstak van de Gemeenschap evenwel geen grotere hoeveelheden produceren of verkopen, ondanks de nieuw geïnstalleerde capaciteit, waardoor de bezettingsgraad aanzienlijk daalde. Daar de PTY-productie kapitaalintensief is en vaste kosten dus een belangrijke rol spelen, had de daling van de omvang van de productie en van de verkoop in de periode 1999-onderzoektijdvak rechtstreeks ongunstige gevolgen voor de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Op te merken valt dat de gronstofprijzen in die periode stabiel waren.
(91) De capaciteitsuitbreiding in de periode 1999-onderzoektijdvak had daarom ongunstige gevolgen voor de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap, omdat deze uitbreiding samenviel met een daling van de productie en van de omvang van de verkoop. De daling van de omvang van de verkoop werd veroorzaakt door de druk die PTY uit India op de EG-markt uitoefende. Hoewel het verbruik in de Gemeenschap in de periode 1999-onderzoektijdvak met ongeveer 14000 ton daalde, steeg de invoer van PTY uit India in die periode met ongeveer 10000 ton als gevolg van een agressief prijsbeleid. De invoerprijzen van PTY uit India onderboden de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap in het onderzoektijdvak aanzienlijk en de invoer van PTY uit India steeg zodanig dat de bedrijfstak van de Gemeenschap niet in staat was de verkoop en de productie te verhogen of zelfs maar te beletten dat deze daalde en de nadelige gevolgen van overcapaciteit te beperken.
(92) Geoordeeld wordt dat indien de kosten voor investeringen en de stijging van de geïnstalleerde capaciteit in de periode 1999-onderzoektijdvak ongunstige gevolgen hadden voor de financiële situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap, deze gevolgen verergerd werden door het feit dat de bedrijfstak van de Gemeenschap de productie, de verkoop en de verkoopprijzen moest verlagen, gezien de druk die door de lage prijzen van PTY uit India werd uitgeoefend, waarvan de invoer in die periode meer dan verdubbelde, terwijl het verbruik in de Gemeenschap daalde.
(93) Het is daarom duidelijk dat de bedrijfstak van de Gemeenschap, indien geen PTY met dumping uit India was ingevoerd, in staat zou zijn geweest zijn verkoopprijzen op het niveau van 1998 te handhaven en dat hij grotere hoeveelheden PTY had kunnen produceren en verkopen. Dit zou ook tot schaalvoordelen hebben geleid en de bedrijfstak van de Gemeenschap zou, in geval van eerlijke concurrentie, in staat zijn geweest de meeste, zo niet alle, extra vaste kosten als gevolg van de investeringen terug te verdienen.
Daling van de vraag
(94) Hoewel het verbruik in de Gemeenschap in de beoordelingsperiode over het geheel genomen steeg, daalde het in de periode 1999-onderzoektijdvak. Hoewel deze daling van het verbruik samenviel met de daling van de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap, was de daling van de verkoop sterker dan die van het verbruik, terwijl de invoer uit India in dezelfde periode meer dan verdubbelde. Hoewel daarom niet kan worden uitgesloten dat de daling van de vraag nadelig was voor de bedrijfstak van de Gemeenschap, moet dit nadeel als van ondergeschikt belang worden beschouwd in vergelijking met de gevolgen van de invoer met dumping van PTY.
Wereldwijde economische recessie
(95) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat de bedrijfstak van de Gemeenschap schade heeft geleden door de wereldwijde economische recessie sinds eind 2000 en dat dit in aanmerking moet worden genomen en gekwantificeerd bij de analyse van de oorzaken van de schade.
(96) Op de eerste plaats moet erop worden gewezen dat uit bovengenoemde analyse is gebleken dat de economische situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap reeds voor eind 2000 begon te verslechteren. Op de tweede plaats kan worden verwacht dat een wereldwijde economische recessie soortgelijke gevolgen heeft voor alle partijen op de EG-markt. De Indiase producenten/exporteurs slaagden er evenwel in op de krimpende EG-markt grotere hoeveelheden te verkopen. Zoals hierboven vermeld, is de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Gemeenschap sterker gedaald dan de vraag in de Gemeenschap. Bovendien kwamen de gevolgen van de wereldwijde recessie reeds tot uiting in bovengenoemde daling van de vraag.
(97) Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat, zelfs indien niet kan worden uitgesloten dan de economische recessie ook gevolgen had voor de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap, deze gevolgen minder zwaar wogen dan de gevolgen van de druk op de prijzen die door de invoer met dumping van PTY werd uitgeoefend.
Exportprestaties van de bedrijfstak van de Gemeenschap
(98) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat het verlies van marktaandeel door de bedrijfstak van de Gemeenschap te wijten is aan het feit dat deze zich meer op de export dan op de binnenlandse markt richtte. Uit het feit evenwel dat de export door de bedrijfstak van de Gemeenschap steeg, blijkt dat deze concurrerend is op markten waar billijke concurrentievoorwaarden heersen. Ook moet erop worden gewezen dat de omvang van de uitvoer door de bedrijfstak van de Gemeenschap in de beoordelingsperiode weliswaar verviervoudigde, maar marginaal bleef in vergelijking met diens totale verkoop. Ten slotte wordt erop gewezen dat de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap uitsluitend werd vastgesteld aan de hand van de verkoop op de EG-markt. Daar er verder geen opmerkingen zijn over dit punt, worden de conclusies in de overwegingen 96, 97 en 98 van de voorlopige verordening bevestigd.
Grondstofprijzen
(99) Over dit punt zijn geen opmerkingen ontvangen en daarom wordt de conclusie in de overwegingen 93, 94 en 95 van de voorlopige verordening bevestigd dat de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden niet te wijten is aan de grondstofprijzen.
Andere argumenten van belanghebbenden
(100) De Indiase producenten/exporteurs voerden aan dat de daling van de omvang van de productie in het onderzoektijdvak moet worden toegeschreven aan de vrijwillige sluiting van een productie-eenheid door een van de twee EG-producenten die de bedrijfstak van de Gemeenschap vormen. Bij het onderzoek bleek evenwel dat tijdens het onderzoektijdvak geen productie-eenheid werd gesloten, hetgeen door de betrokken producent werd bevestigd. Deze voerde aan dat verlagingen van de productie in het onderzoektijdvak te wijten waren aan de steeds sterkere aanwezigheid van goedkoop PTY op de EG-markt. Dit argument werd daarom afgewezen.
4. Conclusie inzake de oorzaak van de schade
(101) Als conclusie wordt bevestigd dat de bedrijfstak van de Gemeenschap schade leed door de invoer met dumping van PTY, met name in de periode van 1999 tot en met het onderzoektijdvak, welke schade tot uiting kwam in een dalende verkoop, dalende verkoopprijzen, verlies van marktaandeel en een aanzienlijke verslechtering van de financiële situatie, met name in termen van winstgevendheid en rendement van de investeringen. In dezelfde periode is de invoer van PTY uit India, zowel absoluut als relatief, sterk toegenomen en werd dit PTY ingevoerd tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap aanzienlijk onderboden.
(102) De volgende andere bekende factoren werden onderzocht: de invoer uit andere derde landen, de verkoop van andere EG-producenten, de investeringen van de bedrijfstak van de Gemeenschap, de daling van de vraag, de wereldwijde economische recessie, de grondstofprijzen en de exportprestaties van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Hierbij bleek dat enkele van deze factoren ook schadelijke gevolgen hebben gehad voor de situatie van de bedrijfstak van de Gemeenschap. Deze factoren verergerden de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap door de sterke stijging van PTY uit India ondervond, welke stijging, op zich genomen, de aanmerkelijke schade heeft veroorzaakt die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden.
(103) Gezien bovenstaande analyse, waarbij de gevolgen van alle bekende factoren voor de bedrijfstak van de Gemeenschap van elkaar werden gescheiden en van de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping van PTY, en na erop te hebben toegezien dat de schade die door deze andere factoren werd veroorzaakt niet aan de invoer met dumping van PTY wordt toegeschreven, wordt bevestigd dat de gevolgen van deze andere factoren niet zodanig zijn dat zij afbreuk doen aan het feit dat er een aanzienlijk oorzakelijk verband is tussen de invoer met dumping van PTY en de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden.
I. BELANG VAN DE GEMEENSCHAP
(104) Gezien de sluiting van de productie-eenheid van Dupont SA na de vaststelling van de voorlopige conclusies, werd opnieuw onderzocht of, ondanks de conclusies inzake schadeveroorzakende dumping, er dwingende redenen zijn die tot de conclusie leiden dat het niet in het belang van de Gemeenschap is definitieve antidumpingmaatregelen te nemen.
1. Bedrijfstak van de Gemeenschap en andere EG-producenten
(105) Zoals in de voorlopige verordening vermeld, zijn er geen redenen om te twijfelen aan de vitaliteit en het concurrentievermogen van de bedrijfstak van de Gemeenschap in normale marktomstandigheden. Bij onderzoek is evenwel gebleken dat het voortbestaan van de bedrijfstak van de Gemeenschap ernstig in gevaar komt indien de marktomstandigheden niet billijk zijn. Als gevolg van oneerlijke concurrentie moest Dupont SA zijn productie staken, omdat het geen zin had deze in de huidige marktomstandigheden voort te zetten. Indien geen maatregelen worden genomen, kan niet worden uitgesloten dat de andere EG-producenten dezelfde weg op zullen gaan.
(106) Opgemerkt wordt dat, ondanks het feit dat slechts twee EG-producenten in staat waren volledig aan het onderzoek mede te werken, de procedure werd gesteund door EG-producenten die tezamen goed waren voor ongeveer 75 % van de productie van PTY in de Gemeenschap. Zoals eerder vermeld, gingen marktaandeel en verkoop in de Gemeenschap van de andere EG-producenten ook achteruitgaat.
(107) De voorlopige conclusie dat het in het belang van de bedrijfstak van de Gemeenschap en van de andere EG-producenten is maatregelen te nemen, wordt daarom bevestigd.
2. Importeurs
(108) In het voorlopige stadium heeft geen importeur of handelaar de vragenlijst beantwoord. In de voorlopige verordening werd geconcludeerd dat antidumpingmaatregelen geen grote gevolgen zouden hebben voor hun situatie.
(109) Daar deze belanghebbenden na het instellen van de voorlopige maatregelen geen opmerkingen hebben gemaakt, wordt bovenstaande conclusie bevestigd.
3. Toeleveranciers
(110) Daar geen opmerkingen werden ontvangen, wordt de voorlopige conclusie bevestigd dat het in het belang van de toeleveranciers is dat maatregelen worden genomen.
4. Gebruikers
(111) In het voorlopige stadium heeft slechts één gebruiker medewerking verleend. Daar na het instellen van de voorlopige maatregelen geen opmerkingen of reacties werden ontvangen, wordt de conclusie dat het voor het voortbestaan en het concurrentievermogen van de PTY-verwerkende bedrijven niet schadelijk zou zijn maatregelen te nemen, bevestigd.
5. Conclusie
(112) Indien geen antidumpingmaatregelen worden genomen, worden de bedrijfstak van de Gemeenschap en de EG-producenten op ernstige wijze in hun voortbestaan bedreigd. Deze conclusie wordt gesteund door het feit dat een EG-producent onlangs de productie in de Gemeenschap heeft moeten staken vanwege de onbillijke marktvoorwaarden in de Gemeenschap.
(113) Worden geen definitieve maatregelen genomen, dan zal de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Gemeenschap, die in de beoordelingsperiode achteruitging, achteruit blijven gaan, met het risico dat andere PTY-fabrieken in de Gemeenschap worden gesloten.
(114) Gezien het bovenstaande is de conclusie van de Commissie dat er geen dwingende redenen zijn om geen definitieve antidumpingmaatregelen te nemen.
J. DEFINITIEVE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
1. Schademarge
(115) Gebruikmakend van de in de overwegingen 122 tot en met 125 van de voorlopige verordening beschreven methoden, werd een schademarge vastgesteld teneinde het niveau van de definitieve rechten te berekenen.
(116) De Indiase producenten/exporteurs stelden dat voor de berekening van de niet-schadeveroorzakende prijs een willekeurige winstmarge was gekozen, omdat die gebaseerd was op de hoogste winst die in de beoordelingsperiode was gemaakt.
(117) Er wordt aan herinnerd dat de winstmarge die voor de berekening van de niet-schadeveroorzakende prijs wordt gebruikt moet overeenstemmen met de winst die de bedrijfstak van de Gemeenschap redelijkerwijze, in afwezigheid van invoer met dumping, kan maken. Het jaar 1998 werd als een redelijk referentiejaar beschouwd, daar de invoer uit India in dat jaar nog geen druk uitoefende op de prijzen van de bedrijfstak van de Gemeenschap en de invoer uit de andere landen waarvoor maatregelen golden in dat jaar op hetzelfde niveau was als in het onderzoektijdvak. Het feit dat een EG-producent van de definitie van de bedrijfstak van de Gemeenschap moest worden uitgesloten, waardoor voor de beoordelingsperiode nieuwe cijfers inzake winstgevendheid moesten worden vastgesteld, heeft de voorlopige bevindingen niet gewijzigd dat deze bedrijfstak, wanneer er billijke marktvoorwaarden zijn, in afwezigheid van de invoer met dumping, redelijkerwijze een winst van 8 % kan maken.
(118) Gezien het bovenstaande wordt de methode voor de vaststelling van de schademarge als beschreven in de overwegingen 122 tot en met 125 van de voorlopige verordening bevestigd.
(119) De schademarges werden, evenals de prijsonderbiedingsmarges, zoals hierboven vermeld, herzien en gewijzigd.
2. Definitieve maatregelen
(120) Gezien het bovenstaande en overeenkomstig artikel 9, lid 4, van de basisverordening moeten definitieve antidumpingrechten worden vastgesteld die met de dumpingmarges overeenstemmen, daar deze in alle gevallen lager waren dan de schademarges.
(121) Wat de parallelle antisubsidieprocedure ten aanzien van India betreft, wordt erop gewezen dat overeenkomstig artikel 24, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2026/97 van de Raad van 6 oktober 1997 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn(4) (hierna de "basisantisubsidieverordening" genoemd) en artikel 14, lid 1, van de basisverordening, van geen product zowel antidumpingrechten als compenserende rechten kunnen worden geheven op grond van eenzelfde situatie die door dumping of exportsubsidiëring is ontstaan. Daarom moet worden vastgesteld of, en in welke mate, de subsidie- en dumpingmarges door eenzelfde situatie zijn ontstaan.
(122) Bij Verordening (EG) nr. 2094/2002 van de Raad(5) werd een definitief compenserend recht ingesteld dat overeenstemde met de subsidiemarge die voor alle exporteurs lager bleek te zijn dan de schademarge. Alle onderzochte subsidieregelingen die tot compenserende maatregelen aanleiding gaven waren exportsubsidies in de zin van artikel 3, lid 4, onder a), van de basisantisubsidieverordening. De definitieve dumpingmarges die voor de medewerkende Indiase producenten/exporteurs werden vastgesteld, zijn dus deels aan exportsubsidies te wijten. Daarom kunnen geen compenserende rechten en antidumpingrechten worden ingesteld die geheel met de definitief vastgestelde subsidiemarges en dumpingmarges overeenstemmen. Het definitieve antidumpingrecht dient overeen te stemmen met de dumpingmarge die overblijft na aftrek van het definitieve compenserende recht waarmee de gevolgen van de exportsubsidies worden geneutraliseerd.
(123) De aldus vastgestelde definitieve rechten zijn als volgt:
RUIMTE VOOR DE TABEL
(124) De in deze verordening genoemde individuele antidumpingrechten voor bepaalde ondernemingen zijn gebaseerd op de bevindingen in het kader van deze procedure. Zij weerspiegelen de situatie die tijdens het onderzoek voor die ondernemingen werd vastgesteld. Deze rechten (in tegenstelling tot het residuele recht dat "voor alle ondernemingen" in het land geldt) zijn dus uitsluitend van toepassing op producten uit het betrokken land die door de genoemde ondernemingen (rechtspersonen) zijn geproduceerd. Producten die door andere ondernemingen zijn geproduceerd die niet specifiek, met naam en adres, in het dispositief van deze verordening zijn genoemd, met inbegrip van ondernemingen die banden hebben met de specifiek genoemde ondernemingen, komen niet voor deze rechten in aanmerking. Op deze ondernemingen is het recht van toepassing dat voor "alle andere ondernemingen" geldt.
(125) Aanvragen om de toepassing van een specifiek voor een bepaalde onderneming geldend antidumpingrecht (bv. na de naamswijziging van een onderneming of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie(6) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien deze naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houden met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien zij dit gerechtvaardigd acht, zal de Commissie, na raadpleging van het Raadgevend Comité, de verordening wijzigen door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(126) Daar bij het onderzoek naar dumping gebruik werd gemaakt van steekproeven kan in het kader van deze procedure geen onderzoek worden geopend ten behoeve van nieuwe exporteurs overeenkomstig artikel 11, lid 4, van de basisverordening om voor deze nieuwe exporteurs een afzonderlijke dumpingmarge vast te stellen. Om er echter voor te zorgen dat nieuwe Indiase producenten/exporteurs en de medewerkende, niet in de steekproef opgenomen ondernemingen op gelijke wijze worden behandeld, moet een bepaling worden vastgesteld, volgens welke het gewogen gemiddelde recht dat op laatstgenoemde ondernemingen van toepassing is, ook geldt voor nieuwe Indiase producenten/exporteurs die anders voor een nieuw onderzoek op grond van artikel 11, lid 4, van de basisverordening in aanmerking zouden komen.
3. Inning van de voorlopige rechten
(127) Gezien de hoogte van de vastgestelde dumpingmarges en de ernst van de schade die de bedrijfstak van de Gemeenschap heeft geleden, wordt het noodzakelijk geacht de uit hoofde van het bij Verordening (EG) nr. 1412/2002 ingestelde voorlopige antidumpingrecht als zekerheid gestelde bedragen definitief te innen tot het bedrag van het definitieve recht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op getextureerd filamentgaren van polyester (PTY), ingedeeld onder GN-code 5402 33 00, van oorsprong uit India.
2. Het definitieve antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Gemeenschap, vóór inklaring, van het in lid 1 genoemde product dat wordt vervaardigd door de hieronder vermelde ondernemingen is als volgt:
RUIMTE VOOR DE TABEL
3. De bepalingen inzake douanerechten zijn van toepassing, tenzij anders vermeld.
Artikel 2
Wanneer een nieuwe producent/exporteur in India de Commissie voldoende bewijsmateriaal voorlegt om aan te tonen dat:
- hij het in artikel 1, lid 1, omschreven product in het onderzoektijdvak (1 oktober 2000 tot en met 30 september 2001) niet naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd,
- hij geen banden heeft met exporteurs of producenten in India waarop de bij deze verordening ingestelde antidumpingmaatregelen van toepassing zijn,
- hij het betrokken product na het onderzoektijdvak waarop de maatregelen zijn gebaseerd naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd of dat hij een onherroepelijke contractuele verplichting heeft een aanzienlijke hoeveelheid van dit product naar de Gemeenschap uit te voeren,
kan de Raad, met een gewone meerderheid, op een na raadpleging van het Raadgevend Comité ingediend voorstel van de Commissie, artikel 1, lid 2, van deze verordening wijzigen door de naam van de nieuwe producent/exporteur toe te voegen aan de lijst van ondernemingen waarop het in dat artikel genoemde gewogen gemiddelde recht van 3,7 % van toepassing is.
Artikel 3
De bedragen die overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1412/2002 uit hoofde van het voorlopige antidumpingrecht op getextureerd filamentgaren van polyester (PTY), ingedeeld onder GN-code 5402 33 00, uit India als zekerheid zijn gesteld, worden definitief geïnd tot het bedrag van het bij deze verordening ingestelde definitieve antidumpingrecht.
De als zekerheid gestelde bedragen die het bedrag van het definitieve antidumpingrecht overschrijden worden vrijgegeven.
Artikel 4
Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 26 november 2002.